Категоризація поняття «свобода» представниками різних інформаційних субкультур - Медведская, Єлєна (Збірник наукових праць "Проблеми сучасної психології", 2020)
systemic nature of psyche; self-determination; li Мета статті полягає в порівняльному аналізі структури і змісту поняття «свобода» у свідомості дорослих, які віддають перевагу різним інформаційним носіям: традиційним (друкованим) і новим (цифровим). Методи. Дослідження проведено на статистично великій і гомогенній вибірці за віком, рівнем освіти і професійної діяльності (сфери розумової праці). Диференціацію респондентів на представників різних інформаційних субкультур здійснено на підставі двох критеріїв: 1) вибір інформаційної системи у вільний час (друкований носій або Інтернет); 2) час, що приділяється взаємодії із зазначеною системою. Критерії визначено за допомогою анонімного і добровільного анкетування. Для вивчення структури і змісту поняття «свобода» було використано авторський варіант методики семантичного диференціала, що включає в себе дескриптори, раніше отримані іншими дослідниками як утворення семи категорій («оцінка», «сила», «активність», «складність», «упорядкованість», «реальність» і «звичайність») буденної свідомості. Результати дослідження. Представлено результати порівняльного аналізу, проведеного в двох контрастних групах, які обирають різні інформаційні системи: суб’єктів читаючих і активних web-користувачів. Статистично достовірних відмінностей між двома вибірками не виявлено. У результаті первинної обробки даних усереднених оцінок за шкалами семантичного диференціала їх профілі збігаються в різних групах. У результаті вторинної обробки (факторний аналіз) у представників різних інформаційних субкультур виявлено однакову когнітивну складність поняття «свобода» (12 факторів-категорій за критерієм Кайзера, з яких 4 невипадкові за своєю суб’єктивною значущістю для респондентів) і близький зміст провідних категорій. Висновки. Емпірично виявлено когнітивну простоту конструкту «свобода» в буденній свідомості дорослих білорусів і єдність представників різних інформаційних субкультур у його розумінні. Цю когнітивну спільність можна пояснити спільністю життєвого досвіду, який в ієрархії детермінант змісту свідомості виявляється більш значущим, ніж інформаційні звички, а, відтак, і сама інформація, незалежно від її носія. Отримані дані частково розвіюють лякаючий міф про можливі швидкі трансформації свідомості користувачів за допомогою цифрових технологій. fe; personality; mental functions; psyche; psychology of training; principles of construction of EGM methods; experimental-genetic method (EGM); mental processes; genetic-modeling method (GMM); need («nuzhda») (source and driving force of personality development) .