Специфіка функціонування емоційного інтелекту підлітків із порушеннями інтелектуального розвитку - Вовченко, Ольга (Збірник наукових праць "Проблеми сучасної психології", 2021)
Сучасна спеціальна психологія та педагогіка в Україні спрямовані не лише на збереження набутого досвіду, а й на трансформацію набутих знань із метою створення умов для реалізації особистості з порушеннями розумового розвитку в сучасному соціумі. Усе більшої актуальності набувають дослідження технологій корекційно-компенсаторної роботи з особами, які мають особливості психофізичного розвитку. Актуальність дослідження психологічних аспектів емоційного інтелекту осіб із порушеннями інтелектуального розвитку обумовлюється вирішенням нагальної потреби розроблення ефективних технологій розвитку особистості з особливими освітніми потребами на різних вікових етапах її становлення. Методи дослідження. Складність, малодослідженість і неоднозначність феномену поняття «емоційний інтелект» у підлітків із порушеннями розумового розвитку зумовили вибір методу дослідження – моделювання. Для розв’язання завдань і забезпечення достовірності положень і висновків було використано також специфічні наукові методи дослідження, зокрема, методи психодіагностики. Досліджено один із компонентів емоційного інтелекту підлітків із порушеннями інтелектуального розвитку – емоційний. Використано методику «Тестування здатності до розпізнавання емоцій на основі пантомімічних масок обличчя людини» (адаптація М. Лебедєвої), методику «Визначення здатності до диференціації емоційних станів» (за В. Матвєєвим), бесіди, спостереження. Результати дослідження. У ході психодіагностичних процедур увагу було зосереджено на виявленні стану сформованості емоційного компонента й рівня представленості його показників. Ідеться про такі важливі якісні характеристики, як розпізнавання, диференціація та вербалізація емоцій. За результатами проведеного аналізу підсумовано та встановлено, що емоційний компонент у підлітків із порушеннями розумового розвитку характеризується середнім рівнем сформованості. Це вказує на те, що підлітки здатні до часткового розуміння, аналізу, співставлення емоційних станів із власним досвідом (3–4 стани); часткового визначення, оцінки, вербалізації емоцій (4–5 базових емоцій) та їх психолінгвістичного опису. Висновки. У ході дослідження здійснено спробу встановити специфіку функціонування емоційного інтелекту особистості підлітка з порушеннями розумового розвитку, шляхом виокремлення основних компонентів із метою подальшого впливу на формування особистості досліджуваної категорії підлітків. Зокрема, було досліджено один із компонентів представленої моделі емоційного інтелекту й розглянуто результати дослідження одного з компонентів, зокрема йдеться про емоційний компонент у структурі емоційного інтелекту підлітків із порушеннями інтелектуального розвитку. Визначені компоненти, їх дослідження (емоційного й інших компонентів), установлення показників стану їх сформованості й встановлення рівнів емоційного інтелекту виступають підґрунтям для розроблення у подальшому ефективного психологічного супроводу підлітків із порушеннями розумового розвитку.