Особливості опосередкованого запам’ятовування у дорослих активних інтернет-користувачів - Медведська, Єлєна (Збірник наукових праць "Проблеми сучасної психології", 2021)
Мета статті – описати особливості опосередкованого запам’ятовування слів (знайомих / малознайомих, що позначають конкретні / абстрактні поняття) у дорослих активних інтернет-користувачів. Методи. Дослідження здійснено у вибірці із 70 респондентів віком від 37 до 53 років. Усі учасники мають вищу освіту, працюють у сфері інтелектуальних професій (працівники установ освіти, культури й охорони здоров’я). Із загальної вибірки за допомогою бесіди було диференційовано дві групи, що відрізняються за своїми уподобаннями провідною системою кодування інформації: активні інтернет-користувачі (експериментальна група) і суб’єкти, які читають (контрольна група), що зберігають у своїй життєдіяльності звичку до читання паперових носіїв. Вивчення опосередкованого запам’ятовування проводилося за допомогою методики піктограми з модифікацією у вигляді другого ряду для запам’ятовування, що складається з іноземних, малознайомих слів. Інструкція, час перевірки правильності пригадування і його порядок були ідентичні в двох випадках і відповідали базовим вимогам до методики. Результати дослідження. Установлено, що в пригадуванні знайомих слів дані двох груп тотожні. Статистично достовірні відмінності (р ≤ 0,01) виявлено у відтворенні малознайомих понять, де меншу кількість помилок продемонстрували суб’єкти, які читають. Усередині цього ряду малознайомих понять у респондентів двох груп виявлено значущі відмінності (р ≤ 0,01) у правильному пригадуванні абстрактних понять. Тут також меншу кількість помилок зафіксовано у суб’єктів, які читають. У результаті кореляційного аналізу не встановлено зв’язків між кількістю помилок пригадування і віком респондентів у експериментальній і контрольній групах. Висновки. Емпірично підтверджено гіпотезу про деформуючий вплив активних інтернет-практик на опосередковане запам’ятовування. Ця деформація полягає у погіршенні здатності до запам’ятовування нової інформації, особливо якщо вона має узагальнений характер.