Аналіз показників змагальної діяльності висококваліфікованих дзюдоїсток на змаганнях серії Grand Slam 2022 р - Бойченко, Наталя; Пирог, Юрій (Єдиноборства, 2023)
Мета: здійснити аналіз показників змагальної діяльності висококваліфікованих дзюдоїсток на змаганнях серії Grand Slam 2022 р. Матеріал та методи. Під час роботи застосовувалися наступні методи дослідження: аналіз і узагальнення науково-методичної літератури; хронометрування; аналіз протоколів і відеозаписів сутичок висококваліфікованих дзюдоїсток; методи математичної статистики. Було проаналізовано 120 сутичок дзюдоїсток всіх вагових категорій фінального блоку 6-ти змагань серії Grand Slam 2022. Фіксувались наступні показники: кількість отриманих зауважень; кількість дискваліфікацій; кількість технічних дій в стійці та в партері. Вираховувався відсоток від загальної кількості зауважень та технічних дій. Результати: аналіз отриманих зауважень висококваліфікованих дзюдоїсток показує, що найбільше зауважень спортсменки отримали за не ведення боротьби, уникнення захвату, застосування хибних атак, за боротьбу в захисній позиції та за вихід за межі робочої зони. Найбільша загальна кількість зауважень спостерігається у дзюдоїсток вагових категорій до 52 кг – 43 зауваження та +78 кг – 48. Найменша у спортсменок до 48 кг – 27 зауважень та до 70 кг – 21. Спостерігається, що у спортсменок вагових категорій до 48 кг, до 52 кг, до 57 кг, до 78 кг, + 78 кг із загальної кількості сутичок в середньому 32 % закінчились дискваліфікацією. У вагових категоріях до 63 кг та до 78 кг цей показник менший та складає 17 % та 18 % відповідно. Аналіз технічних дій висококваліфікованих дзюдоїсток дозволив виявити загальну кількість результативних дій. Так, найбільше результативних технічних дій отримали представниці категорій до 52 кг (22 оцінені технічні дії: 18 (82 %) у стійці, 4 (18 %), в положенні партер та лежачи), до 63 кг (19 технічних дій: 18 (95 %) у стійці та 1 (5 %), в положенні партер та лежачи) та до 70 кг (17 технічних дій: 13 у стійці (76 %), 4 (24 %) в положенні партер та лежачи). Менше результативних дій здобули спортсменки вагових категорій до 48 кг (12 оцінених технічних дій: 8 ( 67 %) у стйці, 4 (33 %), в положенні партер та лежачи), до 57 кг (12 технічних дій: 10 (83 %) у стійці та 2 (17 %), в положенні партер та лежачи), до 78 кг (13 технічних дій: 11 у стійці (85 %), 2 (15 %) в положенні партер та лежачи) та (19 технічних дій: 18 (95 %) у стійці та 1 (5 %), в положенні партер та лежачи) та + 70 кг (12 технічних дій: 7 у стійці (58 %), 5 (42 %) в положенні партер та лежачи). Висновки. Встановлено, що під час сутички спортсменки отримують досить велику кількість зауважень за не ведення боротьби, уникнення захвату, застосування хибних атак та за боротьбу в захисній позиції. Це пояснюється тим, що дзюдоїстки ведуть розвідувальну боротьбу, застосовують захисні позиції, хибні атаки з метою впіймати суперницю на помилці. Виявлено, що боротьба дзюдоїсток усіх вагових категорій в основному відбувається в положенні стійка. Також виявилось, що спортсменки середніх вагових категорій є найбільш технічними в порівнянні із дзюдоїстками легких та важких категорій. Технічні дії в положенні партер та лежачі є більш результативними. Причому, також спостерігається, що спортсменки легких та важких категорій в основному в положенні лежачи застосовували утримання, дзюдоїстки середніх додатково – важіль ліктьового суглобу та удушливі прийоми.