МОДЕЛЬ ВЗАЄМОДІЙ І ФАЗОВИХ СТАНІВ ПРИ РОЗПОДІЛІ ЧАСТОТНОГО РЕСУРСУ В УГРУПОВАННІ РАДІОЕЛЕКТРОННИХ ЗАСОБІВ МЕРЕЖІ МОБІЛЬНОГО ЗВ'ЯЗКУ 5G
DOI:
https://doi.org/10.30837/ITSSI.2021.16.089Ключові слова:
динамічна модель, множинні взаємодії, електромагнітна обстановка, розподіл ресурсів, розподіл частотАнотація
Предмет: моделі взаємодії і фазові стану при розподілі частотного ресурсу в угрупованні радіоелектронних засобів мережі мобільного зв'язку 5G. Мета: розробка динамічної моделі множинних взаємодій n-елементів складної системи мобільного зв'язку 5G, в якій враховані характер межелементних зв'язків і фазових станів при груповому використанні частотного ресурсу. Задачі: на основі складної моделі n-елементної системи з множинними взаємодіями розробити математичну модель опису електромагнітної обстановки угруповання радіоелектронних засобів в просторі станів при груповому використанні частотного ресурсу; провести аналіз фазових станів взаємодії елементів системи угруповання радіоелектронних засобів системи мобільного зв'язку при яких вони зможуть функціонувати без погіршення якісних показників, які відображають сумарний рівень групового впливу випромінюючих елементів на приймальні пристрої, в умовах оптимального розподілу частотного ресурсу. Методи: математичний метод простору станів системи, яка описує нелінійний характер і фазові стану системи з урахуванням інтенсивності взаємодії її елементів. Результати: Розроблено математичну модель електромагнітної обстановки угруповання радіоелектронних засобів, що характеризує нелінійний характер взаємодій при груповому використанні частотного ресурсу. Отримано рекуррентное вираз для моделювання оцінки сукупного характеру електромагнітних взаємодій в угрупованні радіоелектронних засобів. Проведено моделювання динаміки взаємодії та фазових станів угруповання радіоелектронних засобів при груповому використанні частотного ресурсу. Висновки: показано, що за допомогою моделі, що моделює динаміку взаємодій угруповання РЕЗ, можна аналізувати її стан в майбутньому. Дана модель дозволяє виконувати аналіз угруповання радіоелектронних засобів при різних, конкретних параметрах окремих типів РЕЗ, характер і інтенсивності їх взаємодії в угрупованні при чинному розподілу ресурсів.
Посилання
3GPP TR 22.891, "Feasibility Study on New Services and Markets Technology Enablers," Ver. 14.2.0, Sep. 2016.
3GPP TR 38.913, "Study on Scenarios and Requirements for Next Generation Access Technologies," Ver. 14.3.0, June 2017.
3GPP TS 28.554. Management and orchestration; 5G end to end Key Performance Indicators (KPI). Ver. 2.0.0, release 15, September 2018.
5G PPP Architecture Working Group white paper, "View on 5G Architecture", July 2016.
Abuarqoub, A., Hammoudeh, M. H. (2016), "Behaviour Profiling in Healthcare Applications Using the Internet of Things Technology", Proceedings of Fourth International Conference on Advances in Information Processing and Communication Technology, P. 1–4. DOI: https://doi.org/10.15224/978-1-63248-099-6-25
Agiwal, M., Roy, A., Saxena, N. (2016), "Next generation 5G wireless networks: A comprehensive survey", IEEE Communications Surveys & Tutorials, No. 18 (3), P. 1617–1655. DOI: https://doi.org/10.1109/COMST.2016.2532458
Aijaz, A., Dohler, M., Aghvami, A. H., Friderikos, V., Frodigh, M. (2017), "Realizing the Tactile Internet: Haptic Communications over Next Generation 5G Cellular Networks", IEEE Wireless Comm, No. 24 (2), Р. 82–89. DOI: https://doi.org/10.1109/MWC.2016.1500157RP
Aijaz, A., Simsek, M., Dohler M.,Fettweis, G (2017), "Shaping 5G for the Tactile Internet", 5G Mobile Communications, Springer International Publishing, P. 677–691. DOI: https://doi.org/10.1007/978-3-319-34208-5_25
Aijaz, A. (2016), "Towards 5G-enabled tactile internet: Radio resource allocation for haptic communications", In Proceedings of the 2016 IEEE Wireless Communications and Networking Conference (WCNC), Doha, Qatar, 3-6 April 2016, Р. 1–6. DOI: https://doi.org/10.1109/WCNC.2016.7564661
Raza, U., Kulkami, P., Sooriyabandara, M. (2017), "Low Power Wide Area Networks: An Overview", IEEE Communications Surveys & Tutorials, Vol. 19, P. 855–873. DOI: https://doi.org/10.1109/COMST.2017.2652320
(2016), Radio Regulations, Ed. ITU, in 4 volumes.
Resolution COM 6/20 (WRC-15) Studies on frequency-related matters for International Mobile Telecommunications identification including possible additional allocations to the mobile services on a primary basis in portion(s) of the frequency range between 24.25 and 86 GHz for the future development of International Mobile Telecommunications for 2020 and beyond.
Mokrov, E., Ponomarenko-Timofeev, A., Gudkova, I., et al. (2018), "Modeling Transmit Power Reduction for a Typical Cell with Licensed Shared Access Capabilities", IEEE Transactions on Vehicular Technology. DOI: https://doi.org/10.1109/TVT.2018.2799141
Markova, E., Gudkova, I., Ometov, A., et al. (2017), "Flexible Spectrum Management in a Smart City within Licensed Shared Access Framework", IEEE Access, Vol. 5, P. 22252–22261. DOI: https://doi.org/10.1109/ACCESS.2017.2758840
Talwar, S., Choudhury, D., Dimou, K., et al. (2014), "Enabling technologies and architectures for 5G wireless", Proceedings of IEEE MTT-S International Microwave Symposium (IMS), Tampa, FL, USA, P. 1–4. DOI: https://doi.org/10.1109/MWSYM.2014.6848639
Kurakova, T., Valdburger, M. (2013), "How ITU can help develop future networks", ITU News, No. 1, P. 38–41. DOI: https://doi.org/10.1525/aft.2013.41.3.38
Galinina, O., Andreev, S., Komarov, M., et al. (2017), "Leveraging heterogeneous device connectivity in a converged 5G-IoT ecosystem", Computer Networks, Vol. 128, P. 123–132. DOI: https://doi.org/10.1016/j.comnet.2017.04.051
Kremenetska Ya. A., Markov S. Yu., Gradoboeva N. V., Kharchenko Ye. M. (2019), "Analysis of limiting and compensating factors when calculating the energy efficiency of radio systems in the millimeter range", Telecommunication and Information Technologies, No. 1, P. 12–21. DOI: https://doi.org/10.31673/2412-4338.2019.011221
3GPP TS 38.104. NR; Base Station (BS) radio transmission and reception.
3GPP TS 38.211. NR; Physical channels and modulation.
3GPP TS 38.212. NR; Multiplexing and channel coding.
3GPP TS 38.213. NR; Physical layer procedures for control.
3GPP TS 38.300. NR; NR and NG-RAN Overall Description; Stage 2.
Yan, M., Feng, G., Zhou, J., Sun, Y., Liang, Y. -C. (2019), "Intelligent Resource Scheduling for 5G Radio Access Network Slicing", in IEEE Transactions on Vehicular Technology, Vol. 68, No. 8, P. 7691-7703. DOI: https://doi.org/10.1109/TVT.2019.2922668
Kolіadenko, Yu., Glushko, A., Voronin, O. (2018), "A mathematical model of attacks and defenses in Software-Defined Networks", Problemi telekomunìkacìj, No. 1 (22), P. 56–66. DOI: https://doi.org/10.30837/pt.2018.1.04
##submission.downloads##
Опубліковано
Як цитувати
Номер
Розділ
Ліцензія
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-sa/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution-NonCommercial-ShareAlike 4.0 International License.
Наше видання використовує положення про авторські права Creative Commons для журналів відкритого доступу.
Автори, які публікуються у цьому журналі, погоджуються з наступними умовами:
Автори залишають за собою право на авторство своєї роботи та передають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons Attribution-NonCommercial-ShareAlike 4.0 International License (CC BY-NC-SA 4.0), котра дозволяє іншим особам вільно розповсюджувати опубліковану роботу з обов'язковим посиланням на авторів оригінальної роботи та першу публікацію роботи у цьому журналі.
Автори мають право укладати самостійні додаткові угоди щодо не комерційного та не ексклюзивного розповсюдження роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом (наприклад, розміщувати роботу в електронному сховищі установи або публікувати у складі монографії), за умови збереження посилання на першу публікацію роботи у цьому журналі.
Політика журналу дозволяє і заохочує розміщення авторами в мережі Інтернет (наприклад, у сховищах установ або на особистих веб-сайтах) рукопису опублікованої роботи, оскільки це сприяє виникненню продуктивної наукової дискусії та позитивно позначається на оперативності та динаміці цитування опублікованої роботи.