ОЦІНКА ВЛАСТИВОСТЕЙ ТЕХНОЛОГІЧНИХ СИСТЕМ ІЗ ВИКОРИСТАННЯМ НЕЧІТКИХ МНОЖИН
DOI:
https://doi.org/10.30837/2522-9818.2017.1.014Ключові слова:
технологічна система, критерії якості, багатокритеріальна оптимізація, нечітка множина, функція приналежностіАнотація
Предметом дослідження в статті є процес оцінки властивостей технологічних систем на етапах їхнього проектування та реінжинірингу. Мета – підвищення ефективності процедур багатокритеріальної оцінки варіантів побудови технологічних систем з використанням апарату нечітких множин. Завдання: провести пошук нових чи внесення змін до відомих функцій приналежності нечітких множин «кращий варіант побудови технологічної системи» за частковими критеріями в напрямку зниження складності процедур обчислення їх значень; виконати порівняльний аналіз часової складності та точності апроксимації переваг особи, що приймає рішення, за допомогою монотонних функцій приналежності; дати рекомендації щодо практичного використання монотонних функцій приналежності в системах підтримки прийняття рішень. Використовуються загальнонаукові методи: прийняття рішень, теорії корисності, нечітких множин, ідентифікації. Отримані такі результати. У статті подана розроблена авторами модель переваг особи, що приймає рішення, для оцінки окремих властивостей технологічних систем з використанням функції приналежності нечітким множинам, що дозволяє реалізувати як лінійні, так і нелінійні (опуклі, увігнуті, S-образні і Z-образні) залежно від значень часткових критеріїв. Проведене експериментальне дослідження виявило її переваги за показниками точності та часової складності в порівнянні з функціями Гауса, Харрінгтона, логістичною функцією, склейками ступеневих функцій і їх модифікаціями. Запропоновано прийоми, що знижують часову складність процедур обчислення значень функцій приналежності. Висновки. У результаті аналізу відомих функцій приналежності нечітких множин встановлено, що вони недостатньо адекватно відображають переваги особи, що приймає рішення, для характеристик систем близьких до екстремальних значень і мають відносно високу обчислювальну складність. Запропонована функція приналежності та спосіб її обчислення дозволяють підвищити адекватність моделей багатофакторного оцінювання та суттєво знизити часову складність процедур обчислення її значень. Практичне використання запропонованої функції приналежності в системах підтримки прийняття проектних і управлінських рішень дозволить практично без втрати точності отримувати розв’язки задач багатофакторного оцінювання та вибору набагато більшої розмірності або з меншими витратами обчислювальних ресурсів.Посилання
Averchenkov, V. I., Kazakov, Yu. M. (2011), Automation of the design of technological processes, FLINTA, Moscow, 229 p.
Kryuchkovsky, V., Petrov, E., Sokolova, N., Khodakov, V., Petrova, E. (ed.) (2011), Introspective analysis. Methods and means of expert evaluation, Grin DS, Kherson, 168 p.
Ovezgeldyev O., Petrov E., Petrov K. (2002), Synthesis and identification of models of multifactor estimation and optimization, Naukova Dumka, Kyiv, 161 p.
Greco, S., Ehrgott, M., Figueira, J. (2016), Multiple Criteria Decision Analysis - State of the Art Surveys, Springer, New York, 1346 p.
Kaliszewski, I., Miroforidis, I., Podkopaev, D. (2016), Multiple Criteria Decision Making by Multiobjective Optimization - A Toolbox, Springer, New York, 142 p.
Kaliszewski, I., Kiczkowiak, T., Miroforidis, J. (2016), "Mechanical design, Multiple Criteria Decision Making and Pareto optimality gap", Engineering Computations, Vol. 33 (3), pp. 876-895.
Ruskin, L. G., Gray, O. V. (2008), Fuzzy Mathematics. Fundamentals of the theory. Applications, Parus, Kharkov, 352 p.
Petrov, K. E, Kryuchkovsky,V. V. (2009), Comparative structural-parametric identification of models of scalar multivariate estimation, Oldi-plus, Kherson, 294 p.
Kryuchkovsky, V., Petrov, E., Sokolova, N., Khodakov, V. (2013), Introduction to the normative theory of decision-making, Grin DS, Kherson, 284 p.
Petrov, E., Brynza, N., Kolesnik, L., Pisklakova, O. (2014), Methods and models of decision-making under conditions of multi-criteria and uncertainty, Grin DS, Kherson, 192 p.
Petrov, E. G, Beskorovainy, V., Pisklakova, V. (1997), "Formation of utility functions of particular criteria in multicriteria estimation problems", Radioelectronics and Informatics, No. 1, pp. 71-73.
Beskorovayny, V. V, Soboleva, E. V (2010), "Identification of the partial utility of multifactorial alternatives using S-shaped functions", Bionics of Intellect, No. 10, pp. 50-54.
Beskorovainy, V. V, Trofimenko, I. V (2006), "Structural-parametric identification of models of the bug-factoring estimation", Armament systems and military equipment, No. 3 (7), pp. 56-59.
##submission.downloads##
Як цитувати
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2018 Vladimir Beskorovainyi, Heorhii Berezovskyi
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-sa/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution-NonCommercial-ShareAlike 4.0 International License.
Наше видання використовує положення про авторські права Creative Commons для журналів відкритого доступу.
Автори, які публікуються у цьому журналі, погоджуються з наступними умовами:
Автори залишають за собою право на авторство своєї роботи та передають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons Attribution-NonCommercial-ShareAlike 4.0 International License (CC BY-NC-SA 4.0), котра дозволяє іншим особам вільно розповсюджувати опубліковану роботу з обов'язковим посиланням на авторів оригінальної роботи та першу публікацію роботи у цьому журналі.
Автори мають право укладати самостійні додаткові угоди щодо не комерційного та не ексклюзивного розповсюдження роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом (наприклад, розміщувати роботу в електронному сховищі установи або публікувати у складі монографії), за умови збереження посилання на першу публікацію роботи у цьому журналі.
Політика журналу дозволяє і заохочує розміщення авторами в мережі Інтернет (наприклад, у сховищах установ або на особистих веб-сайтах) рукопису опублікованої роботи, оскільки це сприяє виникненню продуктивної наукової дискусії та позитивно позначається на оперативності та динаміці цитування опублікованої роботи.