ЗАСТОСУВАННЯ ФУНКЦІОНАЛЬНОЇ ЗАЛЕЖНОСТІ ДЛЯ БАГАТОКРИТЕРІАЛЬНОГО ОЦІНЮВАННЯ БЕЗПЕКИ ПРАЦІ, ЯК ОБ’ЄКТА КВАЛІМЕТРІЇ
DOI:
https://doi.org/10.30837/ITSSI.2022.19.076Ключові слова:
функціональна залежність;, методика оцінювання;, багатокритеріальне оцінювання;, об’єкт кваліметрії;, узагальнений показник;, безпека праціАнотація
Предметом дослідження в статті є методика багатокритеріального оцінювання показника безпеки праці на виробництві. Мета роботи – розробка методики застосування функціональної залежності для багатокритеріального оцінювання безпеки праці на виробництві з урахуванням особливостей системи шкідливих та небезпечних виробничих чинників. В статті вирішується наступне завдання: дослідити можливість застосування функціональної залежності для отримання оцінок різнорозмірних показників безпеки праці на безрозмірній шкалі, при цьому врахувати вид її нерівномірності та узгодити її з особливостями небезпечних чинників на виробництві. Використовуються методи: кваліметрії та математичної статистики; експертні. Отримано наступні результати: проаналізовано існуючі функціональні залежності між виміряними значеннями показників якості та їх оцінкою на безрозмірній шкалі, які застосовували для оцінювання об’єктів кваліметрії різної природи. Показано, що для об’єктивного оцінювання об’єктів кваліметрії, як правило, потрібно застосовувати нелінійні залежності. Головним завданням дослідника вибрати вид нелінійної залежності, це потребує додаткових наукових досліджень. Інструментом для вибору тої чи іншої нелінійної залежності є розуміння фізичної суті об’єкту кваліметрії, тобто розуміння закономірностей зв’язку між виміряним значенням показників кваліметрії та їх оцінкою. Для цього важливо застосування методів експертних оцінок, адже, як правило, такі закономірності невідомі. Функціональна залежність, яка застосовується для отримання оцінок показників безпеки праці на виробництві є ступеневою і включає параметр форми. Змінюючи параметр форми, змінюється кривизна залежності, цим самим змінюється оцінка на безрозмірній шкалі. Така особливість застосованої залежності дає можливість розробити універсальну методику, тобто, змінюючи параметр форми, дану залежність можна застосовувати для різних показників безпеки праці на будь якому виробництві. Як приклад, у статті розглядається металургійне виробництво, при цьому оцінюються найбільш небезпечні чинники. Розроблено покрокову методику визначення узагальненого показника безпеки праці на виробництві та на прикладі виміряних чисельних значеннях небезпечних чинників, показано її дієвість та універсальність. Висновки: Для визначення узагальненого показника безпеки праці на виробництві пропонується застосування функціональної залежності між окремими показниками шкідливих виробничих чинників та їх значеннями на безрозмірній шкалі, це дає кількісно оцінити безпеку праці на виробництві. За допомогою запропонованої методики можна приймати управлінські рішення, що призводить до мінімізації відхилення дійсних значень шкідливих чинників від оптимальних.
Посилання
Тріщ Г. М. Розробка методології оцінювання процесів систем управління якістю підприємств з урахуванням вимог міжнародних стандарті: дис. канд. техн. наук : 05.01.02 ''Стандартизація, сертифікація та метрологічне забезпечення''. 2014. Харків, 162 с.
Ginevicius R., Trishch H., Petraskevicius V. Quantitative assessment of quality management systems’processes. Economic Research-Ekonomska Istraživanja. 2015. Vol. 1. №. 28. P. 1096–1110. DOI: https://doi.org/10.1080/1331677X.2015.1087676.
Тріщ Г. М., Денисенко М. В. Аналіз стану системи управління якістю в динаміці. Технологический аудит и резервы производства. 2014. №1/5 (15). С. 14–16. DOI: https://doi.org/10.15587/2312-8372.2014.21717.
Trishch R., Cherniak O., Kupriyanov O., Luniachek V., Tsykhanovska I. Methodology for multi-criteria assess-ment of working conditions as an object of qualimetry. Engineering Management in Production and Services. 2021. №13 (2). Р. 107–114. DOI: https://doi.org/10.2478/emj-2021-0016.
Trishch R., Nechuiviter O., Dyadyura K., Vasilevskyi O., Tsykhanovska I., Yakovlev M. Qualimetric method of assessing risks of low quality products. MM Science Journal. 2021. №4. P.4769–4774. DOI: https://doi.org/10.17973/MMSJ.2021_10_2021030.
Argotti Y., Baron C., Esteban P. Quality quantification in Systems Engineering from the Qualimetry Eye. 2019 IEEE International Systems Conference (SysCon). 2019. P. 1–8. DOI: https://doi.org/10.1109/SYSCON.2019.8836756.
Горбенко Н. А., Катрич О. А. Оценивание процессов системы менеджмента качества предприятий на соответствие требований международных стандартов серии ISO 9000. Вісник Національного технічного університету „ХПІ”: Збірник наукових праць. Серія: Механіко-технологічні системи та комплекси. 2014. № 40 (1083). С. 20–25.
Черкашина О. С. Керування якістю технологічних процесів в машинобудуванні з застосуванням трипараметричного моделювання. Машинобудування. 2019. №23. С. 159–165. DOI: https://doi.org/10.32820/2079-1747-2019-23-159-165.
Ким Н. И., Трищ Р. М. Закономерности рассеивания безразмерных показателей качества объектов различной природы. Системи управління, навігації та зв'язку. Серія: Метрологія та вимірювальна техніка. 2016. № 4 (40). С. 143–145.
Zhang C., Chen C., Streimikiene D., Balezentis T. Intuitionistic fuzzy MULTIMOORA approach for multi-criteria assessment of the energy storage technologies. Applied Soft Computing. 2019. №79. P. 410–423. DOI: https://doi.org/10.1016/j.asoc.2019.04.008.
Alamerew Y.A., Kambanou M. L, Sakao T, Brissaud D. A Multi-Criteria Evaluation Method of Product-Level Circularity Strategies. Sustainability. 2020. 12 (12): 5129. DOI: https://doi.org/10.3390/su12125129.
Zolfani S., Maknoon R., Zavadskas E. Multiple Nash Equilibriums and evaluation of strategies. New application of MCDM methods. Journal of Business Economics and Management. 2015. № 16. P. 290–306. DOI: https://doi.org/10.3846/16111699.2014.967715.
Черняк О. М., Сороколат Н. А., Каницька І. В. Застосування методу інтегрування для оцінювання якості об’єктів кваліметрії. Вісник Національного технічного університету «ХПІ». Серія: Нові рішення в сучасних технологіях. Харків: НТУ «ХПІ». 2020. № 4 (6). С. 93–98. DOI: https://doi.org/10.30837/ITSSI.2020.14.169.
Черняк О. М., Сороколат Н. А., Каницька І. В. Графоаналітичний метод визначення комплексного показника якості об’єктів кваліметрії. Сучасний стан наукових досліджень та технологій в промисловості. 2020. № 4 (14). С. 169–175. DOI: https://doi.org/10.30837/ITSSI.2020.14.169.
Кім Н. І. Узагальнений показник якості об’єктів кваліметрії різної природи. Вісник аграрної науки Причорномор’я. 2021. Вип. 1. С. 94–101. DOI: https://doi.org/10.31521/2313-092X/2021-1(109)-12.
##submission.downloads##
Опубліковано
Як цитувати
Номер
Розділ
Ліцензія
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-sa/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution-NonCommercial-ShareAlike 4.0 International License.
Наше видання використовує положення про авторські права Creative Commons для журналів відкритого доступу.
Автори, які публікуються у цьому журналі, погоджуються з наступними умовами:
Автори залишають за собою право на авторство своєї роботи та передають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons Attribution-NonCommercial-ShareAlike 4.0 International License (CC BY-NC-SA 4.0), котра дозволяє іншим особам вільно розповсюджувати опубліковану роботу з обов'язковим посиланням на авторів оригінальної роботи та першу публікацію роботи у цьому журналі.
Автори мають право укладати самостійні додаткові угоди щодо не комерційного та не ексклюзивного розповсюдження роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом (наприклад, розміщувати роботу в електронному сховищі установи або публікувати у складі монографії), за умови збереження посилання на першу публікацію роботи у цьому журналі.
Політика журналу дозволяє і заохочує розміщення авторами в мережі Інтернет (наприклад, у сховищах установ або на особистих веб-сайтах) рукопису опублікованої роботи, оскільки це сприяє виникненню продуктивної наукової дискусії та позитивно позначається на оперативності та динаміці цитування опублікованої роботи.