ВИЯВЛЕННЯ ЗАЛЕЖНОСТЕЙ МІЖ КОНТЕКСТОМ ІТ-ПРОЄКТУ ТА ЗМІСТОМ ДОКУМЕНТІВ БІЗНЕС-АНАЛІЗУ
DOI:
https://doi.org/10.30837/ITSSI.2023.24.039Ключові слова:
документ бізнес-аналізу; інженерія вимог; контекст проєкту; V. Крамера; емпіричне дослідженняАнотація
Предметом статті є практики документування вимог до програмного забезпечення в ІТ-проєктах. Мета роботи полягає в тому, щоб визначити, яка інформація міститься в результатах бізнес-аналізу та як контекст проєкту впливає на зміст документів бізнес-аналізу. У статті сформульовані такі завдання: вивчити промислові стандарти й досвід бізнес-аналітиків та інженерів у специфікації та моделюванні вимог; створити та провести опитування щодо практик документування вимог стосовно програмного забезпечення в ІТ-проєктах; з’ясувати уподобання фахівців-практиків із бізнес-аналізу щодо змісту документів; визначити, як контекст проєкту впливає на зміст документів. Застосовано такі методи: 324 фахівці українських компаній опитано щодо їхніх уподобань у процесі створення документів бізнес-аналізу, а також їхнього досвіду та атрибутів профілю проєкту, у якому ці техніки використовуються. Для визначення статистично значущих залежностей між контекстом проєкту та вмістом документів бізнес-аналізу було застосовано тест хі-квадрат незалежності та показник розміру ефекту V. Крамера. Здобуто такі результати: визначено перелік найбільш часто використовуваних елементів у документах бізнес-аналізу. На основі p-значення тесту хі-квадрат знайдено 78 статистично значущих зв’язків для пар "контекст проєкту – вміст документа бізнес-аналізу", для 80 з них значущість виявлених залежностей підтверджено за допомогою розміру ефекту V. Крамера. Висновки. Обґрунтовано, що контекст проєкту впливає на зміст документів бізнес-аналізу в ІТ-проєктах. Найбільш впливовими факторами є досвід бізнес-аналітика, розподіл команди, розмір і тип компанії, використання шаблонів і мета використання бізнес-аналітичних документів. Знайдені залежності можуть керувати вибором структури документа бізнес-аналізу та розробленням специфічних для проєкту шаблонів у процесі створення підходу до бізнес-аналізу й підходу до управління інформацією з бізнес-аналізу.
Посилання
References
Project Management Institute (2017), The PMI Guide to BUSINESS ANALYSIS. PMI, Newtown Square, Pennsylvania, 488 p.
Gobov, D., Yanchuk, V. (2021), "Network Analysis Application to Analyze the Activities and Artifacts in the Core Business Analysis Cycle", Proceedings of the 2nd International Informatics and Software Engineering Conference (IISEC), Р. 1–6. DOI: 10.1109/IISEC54230.2021.9672373
International Institute of Business Analysis (2015), A guide to the business analysis body of knowledge (BABOK Guide) ver. 3., IIBA, Toronto, Ontario, Canada, 514 p.
Pohl, K. (2010), "Requirements engineering: fundamentals, principles, and techniques", Springer Publishing Company, 182 p., available at: https://www.bbau.ac.in/dept/dit/TM/requirementsengi.pdf
ISO/IEC/IEEE 29148. (2011), "Systems and Software Engineering−Life Cycle Processes−Requirements Engineering". ISO/IEC/IEE, Standard 29148:2011. 83 р., available at: https://www.iso.org/standard/45171.html
Jacobson, I., Booch, G., Rumbaugh, J. (1999), "Unified Software Development Process", Addison-Wesley Professional, 463 p.
Gobov, D., Huchenko, I. (2022). "Modern Requirements Documentation Techniques and the Influence of the Project Context: Ukrainian IT Experience", Advances in Computer Science for Engineering and Education. ICCSEEA 2022. Lecture Notes on Data Engineering and Communications Technologies, Vol. 134. Springer, Cham. Р.260-270. DOI: https://doi.org/10.1007/978-3-031-04812-8_22
Rączkowska-Gzowska, K., Walkowiak-Gall, A. (2023), "What Should a Good Software Requirements Specification Include? Results of a Survey", Foundations of Computing and Decision Sciences, Vol.48(1), Р. 57–81. DOI: https://doi.org/10.2478/fcds-2023-0004
Franch, X. et al. (2023), "The state-of-practice in requirements specification: an extended interview study at 12 companies", Requirements Engineering, 29 April. Vol. 28(3), Р. 1–33. DOI: https://doi.org/10.1007/s00766-023-00399-7
Wagner, S. et al. (2017), "Requirements Engineering Practice and Problems in Agile Projects: Results from an International Survey", Proc. XX Ibero-American Conference on Software Engineering (CIbSE), Argentina, available at: https://arxiv.org/list/cs/1703?skip=450&show=2000
Wagner, S. et al. (2019), "Status Quo in Requirements Engineering", ACM Transactions on Software Engineering and Methodology, Vol.28 (2), Р. 1–48. DOI: https://doi.org/10.1145/3306607
Abdalazeim, A., Meziane, F. (2021), "A review of the generation of requirements specification in natural language using objects UML models and domain ontology", Procedia Computer Science, Vol.189, P. 328–334. DOI: https://doi.org/10.1016/j.procs.2021.05.102
Medeiros, J. et al. (2017), "An approach based on design practices to specify requirements in agile projects", Proceedings of the Symposium on Applied Computing (SAC 17), Association for Computing Machinery, New York, NY, USA, Р. 1114–1121. DOI: https://doi.org/10.1145/3019612.3019753
Heck, P., Zaidman, A. (2016), "A systematic literature review on quality criteria for agile requirements specifications", Software Quality Journal, Vol. 26 (1), Р. 127–160. DOI: https://doi.org/10.1007/s11219-016-9336-4
Jarzębowicz, A., Połocka, K., (2017) "Selecting requirements documentation techniques for software projects: a survey study", Proceedings of Federated Conference on Computer Science and Information Systems (FedCSIS, 2017), IEEE, Р. 1189–1198. DOI: https://doi.org/10.15439/2017F387
Gobov, D. (2023), "Practical Study on Software Requirements Specification and Modelling Techniques", International Journal of Computing, Р. 78–86. DOI: https://doi.org/10.47839/ijc.22.1.2882
Beedle, M. et al. "Manifesto for Agile Software Development", available at: https://agilemanifesto.org/ (last accessed: 11 May 2023)
Al-Msie’deen, R., Blasi, A., Alsuwaiket, M. (2021), "Constructing a software requirements specification and design for electronic IT news magazine system", International Journal of Advanced and Applied Sciences, Vol. 8(11), Р. 104–118. DOI: https://doi.org/10.21833/ijaas.2021.11.014
Gobov, D. (2022), "Dependencies between requirements elicitation techniques: a survey study in Ukrainian companies", Innovative Technologies and Scientific Solutions for Industries, Vol. 3 (21), Р. 5–15. DOI: https://doi.org/10.30837/ITSSI.2022.21.005
Kassab, M., Neill, C., Laplante, P. (2014), "State of practice in requirements engineering: contemporary data", Innovations in Systems and Software Engineering, 10, Р. 235–241. DOI: https://doi.org/10.1007/s11334-014-0232-4
##submission.downloads##
Опубліковано
Як цитувати
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2023 Денис Гобов, Олександра Зуєва
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-sa/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution-NonCommercial-ShareAlike 4.0 International License.
Наше видання використовує положення про авторські права Creative Commons для журналів відкритого доступу.
Автори, які публікуються у цьому журналі, погоджуються з наступними умовами:
Автори залишають за собою право на авторство своєї роботи та передають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons Attribution-NonCommercial-ShareAlike 4.0 International License (CC BY-NC-SA 4.0), котра дозволяє іншим особам вільно розповсюджувати опубліковану роботу з обов'язковим посиланням на авторів оригінальної роботи та першу публікацію роботи у цьому журналі.
Автори мають право укладати самостійні додаткові угоди щодо не комерційного та не ексклюзивного розповсюдження роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом (наприклад, розміщувати роботу в електронному сховищі установи або публікувати у складі монографії), за умови збереження посилання на першу публікацію роботи у цьому журналі.
Політика журналу дозволяє і заохочує розміщення авторами в мережі Інтернет (наприклад, у сховищах установ або на особистих веб-сайтах) рукопису опублікованої роботи, оскільки це сприяє виникненню продуктивної наукової дискусії та позитивно позначається на оперативності та динаміці цитування опублікованої роботи.