Біологічні властивості штамів лактобактерій виділених із продуктів харчування рослинного походження та їстівних рослин
DOI:
https://doi.org/10.15587/2313-8416.2016.76712Ключові слова:
лактобактерії, етнічні ферментовані продукти харчування, антагоністична активність, чутливість до антибіотиків, імуномодуляторний впливАнотація
Вивчено біологічні властивості лактобактерій, ізольованих із етнічних страв і їстівних рослин країн регіону Чорного моря. Дані штами характеризуються специфічними антагоністичними властивостями та здатністю модулювати локальну імунну відповідь організму, тому вони можуть використовуватись як закваски у виготовленні новітніх ферментованих харчових продуктів із заданими властивостями і як компоненти про- чи синбіотичних біопрепаратівПосилання
Nelson, K. E., Weinstock, G. M., Highlander, S. K., Worley, K. C., Creasy, H. H., Wortman, J. R. et. al. (2010). A Catalog of Reference Genomes from the Human Microbiome. Science, 328 (5981), 994–999. doi: 10.1126/science.1183605
Peterson, J., Garges, S., Giovanni, M., McInnes, P., Wang, L., Schloss, J. A. et. al. (2009). The NIH Human Microbiome Project. Genome Research, 19 (12), 2317–2323. doi: 10.1101/gr.096651.109
Vasylyuk, О. М., Kovalenko, N. K., Garmasheva, I. L. (2014). Antagonistychni vlastyvosti shtamiv Lactobacillus plantarum, izolovanyx iz tradycijnyh fermentovanyh produktiv Ukrayiny [Antagonistic properties of Lactobacillus plantarum strains isolated from traditional fermented foods of Ukraine]. Microbiological journal, 76 (3), 24–30.
Mezaini, A., Chihib, N.-E., Dilmi Bouras, A., Nedjar-Arroume, N., Hornez, J. P. (2009). Antibacterial Activity of Some Lactic Acid Bacteria Isolated from an Algerian Dairy Product. Journal of Environmental and Public Health, 2009, 1–6. doi: 10.1155/2009/678495
Kovalenko, N. K. (2002). Kislomolochnye produkty, ih kachestvo i vlijanie na zdorov'e cheloveka [Dairy products, their quality and the impact on human health]. Journal of Consumer Guide, 3. Available at: http://www.medved.kiev.ua/arh_nutr/art_2003/n03_1_14.htm
Yershova, I. B., Gavrysh, L. I., Kunegina, N. E., Mochalova, A. A. (2008). Znachenie laktobakterij v organizme cheloveka i taktika pravil'nogo vybora jeubiotika [The value of Lactobacillus srains in the human body and correct selection the tactics of eubiotics]. Journal of Child Health, 1 (10). Available at: http://www.mif-ua.com/archive/article/4305
Volodin, N. N., Korshunov, V. М., Agafonova, S. A., Korshunovа, O. V. (2002). Vlijanie probiotikov i bioterapevticheskih preparatov na immunnuju sistemu organizma hozjaina [Effect of Probiotics and biotherapeutics drugs on the immune system of the host organism]. Journal of Pediatrics, 5, 92–100.
Vorobjov, А. А., Nesviszskiy, Yu. S., Lipnickiy, E. M., Allenov, M. N., Bogdanova, E. A., Korneev, M. L. (2004). Issledovanie pristenochnoj mikroflory zheludochno-kishechnogo trakta u cheloveka v norme i pri patologii [Research near the wall microflora of the digestive tract in humans in normal and pathologic]. Bulletin of the Russian Academy of Medical Sciences, 2, 43–47.
De Vuyst, L., Vandamme, E. J. (1994). Antimicrobial potential of lactic acid bacteria. Bacteriocins of Lactic Acid Bacteria. London, United Kingdom: Blackie Academic and Professional, 91–142. doi: 10.1007/978-1-4615-2668-1_3
Roberfroid, M. (2002). Functional food concept and its application to prebiotics. Digestive and Liver Disease, 34, S105–S110. doi: 10.1016/s1590-8658(02)80176-1
Collado, M. C., Meriluoto, J., Salminen, S. (2007). Development of New Probiotics by Strain Combinations: Is It Possible to Improve the Adhesion to Intestinal Mucus? Journal of Dairy Science, 90 (6), 2710–2716. doi: 10.3168/jds.2006-456
Mudryk, М. R., Kutchak, I. I., Petrov, V. O., Bati, V. V., Markush, N. V., Levchuk, O. B., Boyko, N. V. (2013). Osoblyvosti mikrobnoyi bezpeky tradycijnyh strav iz roslyn [Particularities of microbial safety of the traditional foods of plant origin]. Scientific Bulletin of the Uzhgorod University. Series of Medicine, 1 (46), 157–161.
Todorov, S. D., Reenen, C. A. van, Dicks, L. M. T. (2004). Optimization of bacteriocin production by Lactobacillus plantarum ST13BR, a strain isolated from barley beer. The Journal of General and Applied Microbiology, 50 (3), 149–157. doi: 10.2323/jgam.50.149
Gyrych, S. V., Mosiychuk, R. O. (2015). Vyznachenna kompleksnogo pokaznyka yakosti kapusty kvashenoji «Asorti» [Definition of complex quality Sauerkraut “Assorted”]. Journal of Young Scientist, 1 (16), 70–73.
Orlov, М. P., Yasynska, N. S. (1999). Vplyv receptury gospodarsko-botanichnyh sortiv kapusty na rozvytok mikroflory pry fermentaciyi [Effect of recipes of botanical varieties of cabbage on the development of the microflora during fermentation]. Proceeding of Ukrainian student conference “Modern problems of commodity research”. Kyiv: KNТЕU, 65–70.
Homych, G. P., Kaprelyants, L. V. (2010). Vplyv poperednoyi obrobky yagid chornyci na vmist flavonoyidiv u soku [Effect of preliminary treatment of blueberries on the content of flavonoids in juice]. Science. pr. ONAFT. Series «Engineering», 38 (2), 4–7.
Brian, J. B. W. (Ed.) (1998). Microbiology of fermented foods. London: Blackie, 852.
Plengvidhya, V., Breidt, F., Fleming, H. (2004). Use of RAPD-PCR as a method to follow the progress of starter cultures in sauerkraut fermentation. International Journal of Food Microbiology, 93 (3), 287–296. doi: 10.1016/j.ijfoodmicro.2003.11.010
Plengvidhya, V., Breidt, F., Lu, Z., Fleming, H. P. (2007). DNA Fingerprinting of Lactic Acid Bacteria in Sauerkraut Fermentations. Applied and Environmental Microbiology, 73 (23), 7697–7702. doi: 10.1128/aem.01342-07
Barrangou, R., Yoon, S.-S., Breidt, F., Fleming, H. P., Klaenhammer, T. R. (2002). Identification and Characterization of Leuconostoc fallax Strains Isolated from an Industrial Sauerkraut Fermentation. Applied and Environmental Microbiology, 68 (6), 2877–2884. doi: 10.1128/aem.68.6.2877-2884.2002
Perdigón, G., Vintiñi, E., Alvarez, S., Medina, M., Medici, M. (1999). Study of the Possible Mechanisms Involved in the Mucosal Immune System Activation by Lactic Acid Bacteria. Journal of Dairy Science, 82 (6), 1108–1114. doi: 10.3168/jds.s0022-0302(99)75333-6
Savage, D. C., Ogra, P. L., Mestecky, J., Lamm, M. E., Strober, W., McGhee, J. R., Bienestock, J. (Eds.) (2005). Mucosal Immunology. San Diego: Academic Press, 2064.
Stebbins, C. E., Galán, J. E. (2001). Structural mimicry in bacterial virulence. Nature, 412 (6848), 701–705. doi: 10.1038/35089000
Sizencov, А. Н. (2009). Metody opredelenija antibiotikoproduktivnosti i antibiotikorezistentnosti [Methods for determination of antibiotic resistance and antibiotic efficiency]. Orenburg: SEIOSU, 102.
Pro zatverdzhennya metodychnyh vkazivok shhodo vyznachennya chutlyvosti mikroorganizmiv do antybakterialnyh preparativ [Order of the Ministry of Health of Ukraine on approval of guidelines for determining the sensitivity of microorganisms to antibacterial preparations] (2007). Ministry of Health of Ukraine, 167.
Cebra, J. J., Jiang, H.-Q., Boiko, N., Tlaskalova-Hogenova, H. (2005). The Role of Mucosal Microbiota in the Development, Maintenance, and Pathologies of the Mucosal Immune System. Mucosal Immunology, 335–368. doi: 10.1016/b978-012491543-5/50022-x
Bubnov, R. V., Spivak, M. Y., Lazarenko, L. M., Bomba, A., Boyko, N. V. (2015). Probiotics and immunity: provisional role for personalized diets and disease prevention. EPMA Journal, 6 (1). doi: 10.1186/s13167-015-0036-0
##submission.downloads##
Опубліковано
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2016 Вікторія Віталіївна Баті, Надія Володимирівна Бойко
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution 4.0 International License.
Наше видання використовує положення про авторські права Creative Commons CC BY для журналів відкритого доступу.
Автори, які публікуються у цьому журналі, погоджуються з наступними умовами:
1. Автори залишають за собою право на авторство своєї роботи та передають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons CC BY, котра дозволяє іншим особам вільно розповсюджувати опубліковану роботу з обов'язковим посиланням на авторів оригінальної роботи та першу публікацію роботи у цьому журналі.
2. Автори мають право укладати самостійні додаткові угоди щодо неексклюзивного розповсюдження роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом (наприклад, розміщувати роботу в електронному сховищі установи або публікувати у складі монографії), за умови збереження посилання на першу публікацію роботи у цьому журналі.