Structuralkinematic identification of seismogenic zones of the Zagros system (according to the solutions of the mechanisms of earthquake)
DOI:
https://doi.org/10.24028/gzh.0203-3100.v35i2.2013.111339Анотація
On the base of results of analysis of structuralkinematic parageneses of ruptures and displacements in the earthquakes foci of the foldedfaulted Zagrosa system the main types of seismogene sis have been substantiated and their stereographic models plotted characterizing deformation regimes and kinematic conditions of seismogenic rupturing in the region. Special features revealed for spatial distribution of the different types foci, approximated by these models, served as the basis for structuralkinematic identification of seismogenic zones which formation was determined by peculiarities of structure and geodynamic development of the territory under investigation.
Посилання
Авсюк Ю. А. Сопоставление эндогенных регионов материков в устойчивую геосинклинально платформенную стадию со схемой приливной эволюции системы Земля—Луна // Строение и эволюция тектоносферы. — Москва: Издво ИФЗ АН СССР, 1987. — С. 193—216.
Аронов А. Г., Аронова Т. И. Сейсмологические наблюдения в Беларуси: Сейсмологический бюллетень Украины за 2006 год. — Севастополь: НПЦ «ЭкосиГидрофизика», 2008. — С. 75—97.
Баженов М. Л., Буртман В. С. Структурные дуги альпийского пояса: Карпаты—Кавказ—Памир. — Москва: Наука, 1990. — 167 с.
Борисенко Л. С., Пустовитенко Б. Г., Новик Н. Н., Вольфман Ю. М., Дублянский В. Н. Некоторые методические аспекты сейсмического районирования областей новейшего горообразования и сопредельных территорий (на примере Крыма) // Сейсмичность и сейсмическое районирование Северной Евразии. — Вып. 23. — Москва: Изд во ОИФЗ РАН, 1995. — С. 27—45.
Введенская А. В. Исследования напряжений и разрывов в очагах землетрясений при помощи теории дислокаций. — Москва: Наука, 1969. — 136 с.
Вольфман Ю. М., Колесникова Е. Я. Деформационные режимы Крымского региона и их влияние на процессы тектонического разрывообразова ния // Сейсмологічні та геофізичні дослідження в сейсмоактивних регіонах: Матер. наук. конф. семінару. — Львів: СПОЛОМ, 2012. — С. 29—32.
Вольфман Ю. М., Колесникова Е. Я., Пустовитен ко А. А. Кинематические обстановки тектонического разрывообразования и сейсмичности в Крымском регионе // Сейсмологічні та геофізичні дослідження в сейсмоактивних регіонах: Матер. наук. конф.семінару. — Львів: СПОЛОМ, 2012. — С. 33—36.
Гзовский М. В. Основы тектонофизики. — Москва: Наука, 1975. — 536 с.
Гинтов О. Б. Полевая тектонофизика и ее применение при изучении деформаций земной коры Украины. — Киев: Феникс, 2005. — 572 с.
Гинтов О. Б., Исай В. М. Тектонофизические исследования разломов консолидированной коры. — Киев: Наук. думка, 1988. — 228 с.
Гинтов О. Б., Пустовитенко Б. Г., Вольфман Ю. М. Тектонофизическая интерпретация механизмов очагов землетрясений КрымскоЧерноморского региона и некоторые геотектонические выводы // Матер. V Севастопол. междунар. сем. «Фундаментальные и прикладные проблемы мониторинга и прогноза стихийных бедствий» «СТИХИЯ—2002». — Севастополь: СИНЕКО, 2002. — С. 71—76.
Гущенко О. И. Реконструкция поля мегарегиональ ных тектонических напряжений сейсмоактивных областей Евразии // Поля напряжений и деформаций в литосфере. — Москва: Наука, 1979. — С. 26—51.
Гущенко О. И., Мострюков А. О., Петров В. А. Структура поля современного регионального напряжения сейсмоактивных зон земной коры восточной части Средиземноморского активного пояса // Докл. АН СССР. — 1991. — 312, № 4. — С. 830—835.
Зоненшайн Л. П., Савостин Л. А. Введение в геодинамику. — Москва: Недра, 1979. — 311 с.
История океана Тетис / Отв. ред. А. С. Монин, Л. П. Зоненштайн. — Москва: Изд. Инта океанологии АН СССР, 1987. — С. 104—115.
Казьмин В. Г., Лобковский Л. И., Пустовитенко Б. Г. Современная кинематика микроплит в ЧерноморскоЮжноКаспийском регионе // Океанология. — 2004. — 44, № 4. — С. 600—610.
Новик Н. Н., Вольфман Ю. М. Эволюция планетарных полей напряжений в пределах сейсмоактивных регионов Украины, новейшие разрывы и разрывные смещения // Геодинамика Крымско Черноморского региона. — Симферополь, 1997. — С. 81—90.
Полякова Т. П. Сейсмичность центральной части Средиземноморского пояса. — Москва: Нау ка,1985. — 160 с.
Пустовитенко А. А. Каталог механизмов (Крым) // Землетрясения Северной Евразии в 1996 году. — Москва: Наука, 2002. — С. 354.
Пустовитенко Б. Г. Механизм очагов ощутимых землетрясений КрымскоЧерноморского региона последних 20 лет // Сейсмологический бюллетень Украины за 2000 год. — Севастополь: НПЦ «ЭКОСИГидрофизика», 2002. — С. 59—64.
Пустовитенко Б. Г. Тектонические напряжения в земной коре Крымского региона по данным об очагах слабых землетрясений // Геофиз. сб. АН УССР. — 1977. — Вып. 78. — С. 15—23.
Реконструкция кинематических обстановок новейшего разрывообразования и сейсмичности КрымскоЧерноморского региона с целью оценки параметров местной сейсмичности и уточнения сейсмической опасности: Отчет о НИР / Ю. М. Вольфман, Б. Г. Пустовитенко, А. А. Пустовитенко, Е. Я. Колесникова, А. М. Останин. — Киев: Фонды Инта геофизики им. С.И. Субботина НАН Украины, 2011. — 95 с.
Стоянов С. С. Механизм формирования разрывных зон. — Москва: Недра, 1977. — 144 с.
Хаин В. Е. Тектоника континентов и океанов (год 2000). — Москва: Научный мир, 2001. — 606 с.
Шерман С. И., Борняков С. А., Буддо В. Ю. Области динамического влияния разломов (результаты моделирования). — Новосибирск: Наука, 1983. — 112с.
Шерман С. И., Гинтов О. Б., Борняков С. А., Исай В. М., Кобылянский В. Б. Характер разломообразования в консолидированной коре и моделирование зон скалывания // Геофиз. журн. — 1988. — 10, № 1. — С. 13—21.
##submission.downloads##
Опубліковано
Як цитувати
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2020 Геофізичний журнал
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution 4.0 International License.
1. Автори зберігають за собою авторські права на роботу і передають журналу право першої публікації разом з роботою, одночасно ліцензуючи її на умовах Creative Commons Attribution License, яка дозволяє іншим поширювати дану роботу з обов'язковим зазначенням авторства даної роботи і посиланням на оригінальну публікацію в цьому журналі .
2. Автори зберігають право укладати окремі, додаткові контрактні угоди на не ексклюзивне поширення версії роботи, опублікованої цим журналом (наприклад, розмістити її в університетському сховищі або опублікувати її в книзі), з посиланням на оригінальну публікацію в цьому журналі.
3. Авторам дозволяється розміщувати їх роботу в мережі Інтернет (наприклад, в університетському сховище або на їх персональному веб-сайті) до і під час процесу розгляду її даними журналом, так як це може привести до продуктивної обговоренню, а також до більшої кількості посилань на дану опубліковану роботу (Дивись The Effect of Open Access).