Analysis of connected seismic events using methods of the theory of digraphs
DOI:
https://doi.org/10.24028/gzh.0203-3100.v35i2.2013.111358Анотація
For samples from the earthquakes catalogues with large seismic events the components of unilateral relatedness of corresponding orgraphs are studied. Definition of new mathematical adjectives is proposed — octopusindex of orgraph vertexes. Dynamics of this value changes can be used in algorithms of mediumterm forecast. Test examples and results of test calculations for the earthquakes of North California and the CrimeanBlack Sea region have been given.
Посилання
Арефьев С. С. Форшоки, афтершоки и рои землетрясений // Физика Земли. — 2002. — № 1. — С. 60—77.
Арефьев С. С., Шебалин Н. В. Оценка уровня скученности (кластеризации землетрясений) Кавказа // Докл. АН СССР. — 1990. — 298, № 6. — С. 1349—1352.
Емеличев В. А., Мельников О. И. Лекции по теории графов. — Москва: Наука, 1990. — 384 с.
Кульчицкий В. Е., Пустовитенко Б. Г. 80 лет инструментальным сейсмическим наблюдениям в Крыму: история, итоги и перспективы // Гео физ. журн. — 2008. — 30, № 5. — С. 9—49.
Пустовитенко Б. Г. Сейсмические процессы в Черноморском регионе и сейсмическая опасность Крыма: Автореф. дис. ... дра физ.мат. наук. — Киев, 2003. — 41 с.
Пустовитенко Б. Г., Поречнова Е. И. О процессах формирования очаговых зон сильных землетрясений // Геофиз. журн. — 2008. — 30, № 5. — С. 73—90.
Пустовитенко Б. Г., Поречнова Е. И. Особенности сейсмических процессов в очаговой зоне землетрясения в Крыму 18 октября 1998 года // Сейсмологический бюллетень Украины за 1998 г. — Симферополь, 2000. — С. 64—73.
Спиртус В. Б. Применение теории графов для оценки связанности землетрясений Крымско Черноморского региона // Геофиз. журн. — 2013. — 34, № 1. — С. 130—141.
Харари Ф. Теория графов. — Москва: УРСС, 2003. — 300 с.
Шебалин П. Н. Цепочки землетрясений как индикатор возрастания радиуса корреляции сейсмичности. Гл. 2 // Алгоритмы прогноза землетрясений. — Москва: ГЕОС, 2006. (Вычислительная сейсмология; Вып. 37). — С. 37—90.
Шевцов Б. М., Сагитова Р. Н. Статистический анализ сейсмических процессов на основе диффузионного подхода // Докл. РАН. — 2009. — 426, № 2. — С. 254—256.
Baiesi M., Paczuski M. Scalefree networks of earthquakes and aftershocks // Phys. Rev. E. — 2004. — 69. — Р. 0661061—0661068.
Bak P. How nature works: the science of selforganized criticality. — NewYork: SpringerVerlag. Inc., 1996. — 205 p.
Davidsen J., Grassberger P., Paczuski M. Networks of recurrent events, a theory of records, and an application to finding causal signatures in seismicity // Phys. Rev. E. — 2008. — 77. — Р. 0661041— 06610417.
Vasudevan K., Eaton D. W., Davidsen J. Interplate seismicity in Canada: a graph theoretic approach to data analysis and interpretation // Nonlin. Proc. Geophys. — 2010. — 17. — P. 513—527.
Zaliapin I., Gabrielov A., KeilisBorok V., Wong H. Clustering analysis of seismicity and aftershock identification // Phys. Rev. Let. — 2008. — 101. — Р. 018501.
##submission.downloads##
Опубліковано
Як цитувати
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2020 Геофізичний журнал
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution 4.0 International License.
1. Автори зберігають за собою авторські права на роботу і передають журналу право першої публікації разом з роботою, одночасно ліцензуючи її на умовах Creative Commons Attribution License, яка дозволяє іншим поширювати дану роботу з обов'язковим зазначенням авторства даної роботи і посиланням на оригінальну публікацію в цьому журналі .
2. Автори зберігають право укладати окремі, додаткові контрактні угоди на не ексклюзивне поширення версії роботи, опублікованої цим журналом (наприклад, розмістити її в університетському сховищі або опублікувати її в книзі), з посиланням на оригінальну публікацію в цьому журналі.
3. Авторам дозволяється розміщувати їх роботу в мережі Інтернет (наприклад, в університетському сховище або на їх персональному веб-сайті) до і під час процесу розгляду її даними журналом, так як це може привести до продуктивної обговоренню, а також до більшої кількості посилань на дану опубліковану роботу (Дивись The Effect of Open Access).