Доменна структура вулканічних феромагнітних зерен: на прикладі Саатлінской надглибокої свердловини, Азербайджан
DOI:
https://doi.org/10.24028/gzh.0203-3100.v41i3.2019.172474Ключові слова:
непрямі магнітні критерії, магнітний доменний стан, вулканогенні породи, надглибока свердловинаАнотація
Магнітні властивості різних магнітних мінералів дуже залежать від розміру зерен (доменного стану). Гірські породи часто містять суміш різних магнітних мінералів з різними розмірами зерен (доменних станів). Як матеріал для визначення доменного стану зерен мінералів використано вулканіти з надглибокої свердловини Саатлі в інтервалі глибин 3540—8126 м. За даними петрографічного та електронно-мікроскопічного аналізів у верхній частині розрізу (3540—5500 м) цих порід зерна рудних мінералів представлені двома генераціями: 1) великі зерна титаномагнетиту (бідні на титан), гомогенні або зі структурами розпаду; 2) невеликі за розміром, зазвичай добре ограновані зерна практично стехіометричного магнетиту. Гомогенні невеликі зерна або фрагменти розпаду великих зерен (які дуже змінені хімічно) можуть мати властивості однодоменних частинок; феромагнітні зерна часто визначають як псевдоодиничний домен. У нижній частині розрізу (5500—8126 м) мультидоменні зерна титаномагнетиту збіднені титаном. З глибин 7000 м спостерігається також окиснений магнетит. Псевдооднодоменних зерен зафіксовано значно менше, ніж у верхній частині розрізу. З глибини 7300 м і нижче вони повністю відсутні. За результатами досліджень, феромагнетик представлений істотно мультидоменними зернами. Слід зазначити, що критерій Лорі—Фуллера непридатний при ідентифікації доменної структури складного сполучення феромагнітних зерен.Посилання
Abdullaev, R. N., & Salakhov, A. S. (1983). Comparative characteristics of Jurassic volcanics Kurdamir-Saatli buried uplift and the north-eastern part of the Lesser Caucasus. Izvestiya AN AzSSR, ser. Nauka o Zemle, (4), 14—23 (in Russian).
Abdullaev, R. N., Salayeva, F. O., & Salakhov, A. S. (1984). Magmatic complexes of the Middle Kurin depression. In Questions of mineralogy and lithology (pp. 85—90). Baku (in Russian).
Kobayashi, K., & Fuller, M. D. (1967). Vibration magnetometer. In D. W. Collinson, K. M. Creer, & S. K. Runcorn (Eds.), Methods in palaeo-magnetism (pp. 450—456). Amsterdam-London-New York: Elsevier.
Novruzov, Z. A., & Tselmovich, V. A. (2018). Microroentgen spectral ore mineral analysis of Saatlý column well volcanic (depth interval 3540—8126 m). Stratigraphy and sedimentology of oil-gas basins (International scientific journal), (2), 70—84.
Stackey, F. D., & Banerjee, S. K. (1974). The physical principles of rock magnetism. Amsterdam: Elsevier, 195 p.
##submission.downloads##
Опубліковано
Як цитувати
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2020 Геофізичний журнал
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution 4.0 International License.
1. Автори зберігають за собою авторські права на роботу і передають журналу право першої публікації разом з роботою, одночасно ліцензуючи її на умовах Creative Commons Attribution License, яка дозволяє іншим поширювати дану роботу з обов'язковим зазначенням авторства даної роботи і посиланням на оригінальну публікацію в цьому журналі .
2. Автори зберігають право укладати окремі, додаткові контрактні угоди на не ексклюзивне поширення версії роботи, опублікованої цим журналом (наприклад, розмістити її в університетському сховищі або опублікувати її в книзі), з посиланням на оригінальну публікацію в цьому журналі.
3. Авторам дозволяється розміщувати їх роботу в мережі Інтернет (наприклад, в університетському сховище або на їх персональному веб-сайті) до і під час процесу розгляду її даними журналом, так як це може привести до продуктивної обговоренню, а також до більшої кількості посилань на дану опубліковану роботу (Дивись The Effect of Open Access).