Особливості динаміки температури і солоності поверхневого шару води в протоці Босфор і на його чорноморському шельфі
DOI:
https://doi.org/10.24028/gzh.0203-3100.v42i4.2020.210674Ключові слова:
Чорне море, протока Босфор, температура, солоність, широтний розподіл, сезонний хід, середні значення, екстремумиАнотація
За даними безперервної реєстрації по ходу судна температури і солоності поверхневого шару води на чорноморському шельфі протоки Босфор і в самій протоці за середньомісячними значеннями за 1998—2000 рр. розраховано середні за три роки їх значення — відповідно 15,45 °С; 17,37 ‰ та 15,20 °С; 17,48 ‰, а також оцінено їх широтний розподіл і сезонний хід. Виявлено своєрідний широтний розподіл температури і солоності поверхневого шару води: на шельфі ізолінії мають меридіональну спрямованість , оскільки в їх мінливості домінував кліматичний фактор; у протоці термохалінні характеристики істотно різняться в результаті дії динамічного фактора — процесу перемішування вод, що зіткнулись. Чорноморська вода з надходженням у протоку повільно змішується із середземноморською водою у придонному шарі. Досягнувши порогу, процес з повільного (зі швидкістю зміни за температурою і солоністю, відповідно, 0,5 °С і 1,1 ‰ на 1 градус широти) перетворюється на лавиноподібний (зі швидкістю 5,9 °С і 6,4 ‰ на 1 градус широти), що визначає особливості розподілу температури і солоності води в протоці Босфор. Установлено, що внаслідок проходження через протоку чорноморська вода у середньому знижує свою температуру на 1,5 °С і підвищує солоність на 1,5 ‰. Сезонний хід температури води в протоці має нижчі значення, ніж на шельфі. У річному ході солоності води на шельфі виявлено існування двох екстремумів (основного і вторинного), в результаті процесу змішування в протоці Босфор води, що надійшли, втрачають вторинний екстремум солоності. Встановлено цілорічну наявність вод зі зменшеною солоністю у районі стику шельфу і протоки (за широтою 41,25° с. ш.). Це пояснюється узбережною течією, що поширюється вузькою смугою вздовж північного узбережжя Туреччини. В результаті в протоку надходять насамперед води узбережної течії, а не з відкритих акваторій шельфу. Меридіональна ширина цієї течії за попереднім оцінюванням коливається до 10 км.
Посилання
Andrianova, O.R., Belevich, R.R., & Skipa, M.I. (2019). Marmara Sea waters with the Mediterranean origin in the formation of the salinity and dynamics fields in the Black Sea. Geofizicheskiy zhurnal, 41(5), 235―249. http://doi.org/10.24028/gzh.0203-3100.v41i5.2019.183639 (in Russian).
Bogdanova, A.K. (1972). Seasonal and interannual fluctuations in water exchange through the Bosporus. In Biology of the Sea (is. 27, pp. 41―54). Kiev: Naukova Dumka (in Russian).
Goryachkin, Yu.N., & Ivanov, V.A. (2006). Black Sea level: past, present and future. V.N. Eremeev (Ed.). Sevastopol: Edition of the Marine Hydrophysical Institute of the NAS of Ukraine, 210 p. (in Russian).
Zubov, N.N. (1956). Fundamentals of the doctrine of the strains of the oceans. Moscow: Geografiz, 240 p. (in Russian).
Ivanov, V.A., & Belokopytov, V.N. (2011). Oceanography of the Black Sea. Sevastopol: Ed. of the Marine Hydrophysical Institute of the NAS of Ukraine, 213 p. (in Russian).
Ilyin, Yu.P. (2016). Climatic changes in the hydrometeorological regime of the seas of Ukraine: Doctor’s thesis. Kiev, 380 p. (in Russian).
Sukhovey, V.F., Ruban, I.G., & Ibrishin, A.N. (2012). About the water exchange of the Black Sea with the Mediterranean and the current velocities in the Bosphorus. Ukrayinskyy hidrometeorolohichnyy zhurnal, (10), 217―225 (in Russian).
Popov Yu.I. & etc. (2016). Northwest part of the Black Sea: structure and climatic changes of oceanological fields. Odessa: Bukayev Vadim Viktorovich [PH]. 439 p. (in Russian).
Tolmazin, D.M. (1962) Field of currents and water exchange in the Bosporus. Okeanologiya, 2(1), 44-50 (in Russian).
##submission.downloads##
Опубліковано
Як цитувати
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2020 Геофізичний журнал
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution 4.0 International License.
1. Автори зберігають за собою авторські права на роботу і передають журналу право першої публікації разом з роботою, одночасно ліцензуючи її на умовах Creative Commons Attribution License, яка дозволяє іншим поширювати дану роботу з обов'язковим зазначенням авторства даної роботи і посиланням на оригінальну публікацію в цьому журналі .
2. Автори зберігають право укладати окремі, додаткові контрактні угоди на не ексклюзивне поширення версії роботи, опублікованої цим журналом (наприклад, розмістити її в університетському сховищі або опублікувати її в книзі), з посиланням на оригінальну публікацію в цьому журналі.
3. Авторам дозволяється розміщувати їх роботу в мережі Інтернет (наприклад, в університетському сховище або на їх персональному веб-сайті) до і під час процесу розгляду її даними журналом, так як це може привести до продуктивної обговоренню, а також до більшої кількості посилань на дану опубліковану роботу (Дивись The Effect of Open Access).