Особливості кореляційного зв’язку петрофізичних характеристик порід з розподілом геофізичних неоднорідностей у межах Мончегорського рудного району ( Кольський півострів, північний схід Балтійського щита)
DOI:
https://doi.org/10.24028/gzh.v43i4.239969Анотація
Наведено результати досліджень щодо систематизації отриманих даних стосовно фізичних властивостей гірських порід і руд, поширених у Мончегорському рудному районі (Кольський регіон). Побудовано петрогустинну й петромагнітну карти, які відображають особливості зміни петрофізичних параметрів як інтрузивних порід, що сформувалися в палеопротерозої, так і вмісних порід архейського фундаменту району. Для оцінювання ступеня комплементарності фізичних властивостей порід і геофізичних полів додатково виконано аналіз структури геофізичних аномалій (∆g,∆Z ) , які спостерігають у межах досліджуваної території , що дало змогу побудувати схему розподілу геофізичних неоднорідностей району та оцінити їх характер.
Згідно з дослідженнями, у Мончегорському рудному районі нікеленосні та потенційно нікеленосні інтрузії мають підвищену густину, але складені слабомагнітними породами. Розшарування габро-лабрадоритового масиву Головного хребта відображене у петрофізичних параметрах: ендоконтактні габро і габро-норити мають підвищену густину і магнітну сприйнятливість порівняно з такими параметрами лейкократових габро і лабрадоритів ядерної частини інтрузиву. Таким чином, петрофізичні дані вказують на загальне збільшення основності порід до придонної частини інтрузії. Виявлені невідповідності інтенсивних геофізичних аномалій і фізичних параметрів приповерхневих порід блока, що примикає з південного сходу до габро-лабрадоритового масиву Головного хребта, вказують на те, що під супракрустальними породами фундаменту (комплекс гнейсів і амфіболітів по вулканогенно-осадових породах) і породами Імандра-Варзуги залягає пласт щільних порід. Цей пласт може бути складений потенційно нікеленосними породами Імандрівського комплексу із включенням інтрузій клінопіроксеніт-верлітового формаційного ряду, відслонених на окремих ділянках.
Архейські блоки за характером зміни виявлених осей локальних магнітних аномалій виділено як відособлені райони за однорідністю створюваного малюнка: Біломорський — ізометричні структури, Кольський — лінійно-протяжні. Отже, в період перебудови структурного плану в палеопротерозої архейські блоки реагували диференційовано на виникнення напружено-деформованого стану середовища і зазнавали неоднорідних деформацій.
Виконана робота, що охоплює комплексування результатів петрофізичних досліджень з аналізом структури геофізичних аномалій у межах рудного району, актуальна при обґрунтуванні стратегії пошуків нових рудопроявів і закономірностей їх локалізації, а також для розробки критеріїв прогнозування промислових руд у районі. При цьому результати дослідження дають можливість відповідати на питання, пов’язані з реконструкцією геодинамічних обстановок, що існували під час формування земної кори регіону.
Посилання
Galichanina, L.D., Yudin, B.A., Sarakhanov, V.K., Grinchenko, B.M., Dokuchaeva, V.S., Dubrovskiy, M.I., Latyshev, L.N., & Tyuremnov, V.A. (1976). Petrophysical characteristics of the Monchegorsk ore area. In Petrophysical cha-racteristics of the Soviet part of the Baltic Shield (pp. 53—57). Apatity: Publ. by the Kola Branch of the USSR Academy of Sciences (in Russian).
Zagorodnyy, V.G., Predovskiy, A.A., Basalaev, A.A., Batieva, I.D., Borisov, A.E., Vetrin, V.R., Voloshina, Z.M., Dokuchaeva, V.S., Zhangurov, A.A., Kozlova, N.E., Kravtsov, N.A., Latyshev, L.N., Melezhik, V.A., Petrov, V.P., Radchenko, M.K., Radchenko, A.T., Smolkin, V.F., & Fedotov, J.A. (1982). Imandra-Varzuga zone of the Karelides (geology, geochemistry, history development). Leningrad: Nauka, 280 p. (in Russian).
Kalitkin, N.N. (1978). Numerical methods. Moscow: Nauka, 512 p. (in Russian).
Karataev, G.I., Vatlin, B.P., & Zakharova, T.L. (1973). Methodology for a complex geological interpretation of gravitational and magnetic anomalies. Novosibirsk: Nauka, 167 p. (in Russian).
Dortman, N.B. (Ed.). (1977). Petromagnetic map of geological formations in the eastern Baltic Shield. Scale 1 : 100 000. Leningrad: Publ. by VSEGEI (in Russian).
Dortman, N.B., & Magid, M.Sh. (Eds.). (1977). Petrodensity map of geological formations in the eastern Baltic Shield. Scale 1 : 100 000. Leningrad: Publ. by VSEGEI (in Russian).
Dortman, N.B. (Ed.). (1992). Petrophysics. (Vol. 1, 391 p.; Vol. 3, 286 p.). Moscow: Nedra (in Russian).
Pavlovsky, V.I. (Ed.) (1982). Petrophysics of crystalline rocks in ore districts of the Kola Peninsula. Leningrad: Nauka, 119 p. (in Russian).
Pozhilenko, V.I., Gavrilenko, B.V., Zhirov, D.V., & Zhabin, S.V. (2002). Geology of mineral areas of the Murmansk region. Apatity: Publ. by the Kola Science Centre of the Russian Academy of Sciences, 359 p. (in Russian).
Radchenko, A.T., Balaganskiy, V.V., Vinogradov, A.N., Golionko, G.B., Petrov, V.P., Pozhilenko, V.I., & Radchenko, M.K. (1992). Precambrian tectonics of the northeastern Baltic Shield (explanatory note to the tectonic map, scale 1 : 500 000). St. Petersburg: Nauka, 111p. (in Russian).
Sviyazheninov, F.I., Dokuchaeva, V.S., Yakovlev, Yu.N., Grinchenko, B.M., Filatova, V.T., Khokhlova, T.L., Orsoev, D.A., & Zharov, V.S. (1988). Potential nickel content of the Monchegorsk ore area. Apatity: Publ. by the Kola Science Centre of the Russian Academy of Sciences, 39 p. (in Russian).
Dortman, N.B. (Ed.) (1976). Petrophysical pro-perties of rocks and minerals (petrophysics). Geophysics Handbook. Moscow: Nedra, 527p. (in Russian).
Filatova, V.T. (2009). Impact of the stress-strain state of the environment on formation of weakened zones in the Archean basement in the northeastern Baltic Shield. Geofizicheskiy Zhurnal, 31(3), 41—52 (in Russian).
Filatova, V.T. (2012). Mobile-permeable zones in the foundation of the north-eastern part of the Baltic Shield and the conditions for their localization. Geofizicheskiy Zhurnal, 34(1), 50—62. https://doi.org/10.24028/gzh.0203-3100.v34 i1.2012.116577 (in Russian).
Filatova, V.T. (1995). Volumetric model of the Monchegorsk ore area based on gravimagnetic data. Otechestvennaya geologiya, (10), 65—72 (in Russian).
Filatova, V.T. (2017). Estimation of the stress-strainstate of the geological basement of the Murmansk region in relation to human constructi-on and economic activities. StroyMnogo, (4). Retrieved from https://elibrary.ru/download/elibrary_32330528_60996835.pdf (in Russian).
Filatova , V.T. (2019). Numerical implementation of methods for the interpretation of geophysical data in the construction of a structural-geological model of the Tsaga gabbro-labradorite massif (Kola Peninsula). Geoinformatika, (4), 23—38 (in Russian).
Yudin, B.A. (1980). Gabbro-labradorite formation of the Kola Peninsula and its metallogeny. Leningrad: Nauka, 169 p. (in Russian).
Yudin, B.A., & Katseblin, P.L. (1976).Petrophysical features of Lower Proterozoic gabbro-labradorite massifs on the Kola Peninsula. In Petrophysical characteristics of the Soviet part of the Baltic Shield (pp. 50—52). Apatity: Publ. by the Kola Branch of the USSR Academy of Sciences (in Russian).
Crouch, S.L., & Starfield, A.M. (1983). Boundary Element Methods in Solid Mechanics. London: George Allen & Unwin, 328 p.
Mitrofanov, F.P., Pozhilenko, V.I, Smolkin, V.F., Arzamastsev, A.A., Yevzerov, V.Ya., Lyubtsov, V.V., Shipilov, E.V., Nikolayeva, S.B., Fedotov, Zh.A. (1995). Geology of the Kola Peninsula (Baltic Shield). Apatity: Publishing House of the Kola Science Center of the Russian Academy of Sciences, 144 p.
Filatova, V.T. (2009). Evaluation of the stressed deformed State of the Earth’s crust in the northeastern part of the Baltic Shield in the Late Archaean. Doklady Earth Sciences, 424(1), 118—122. http://dx.doi.org/10.1134/S1028334X09010255.
Filatova, V.T. (2014). Formation of Frame Tectonogens in the Northeastern Part of the Baltic Shield. Doklady Earth Sciences, 455(2), 430—435. http://dx.doi.org/10.1134/S1028334X140 40047.
##submission.downloads##
Опубліковано
Як цитувати
Номер
Розділ
Ліцензія
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution 4.0 International License.
1. Автори зберігають за собою авторські права на роботу і передають журналу право першої публікації разом з роботою, одночасно ліцензуючи її на умовах Creative Commons Attribution License, яка дозволяє іншим поширювати дану роботу з обов'язковим зазначенням авторства даної роботи і посиланням на оригінальну публікацію в цьому журналі .
2. Автори зберігають право укладати окремі, додаткові контрактні угоди на не ексклюзивне поширення версії роботи, опублікованої цим журналом (наприклад, розмістити її в університетському сховищі або опублікувати її в книзі), з посиланням на оригінальну публікацію в цьому журналі.
3. Авторам дозволяється розміщувати їх роботу в мережі Інтернет (наприклад, в університетському сховище або на їх персональному веб-сайті) до і під час процесу розгляду її даними журналом, так як це може привести до продуктивної обговоренню, а також до більшої кількості посилань на дану опубліковану роботу (Дивись The Effect of Open Access).