Геофізичні загрози воєнного часу об’єктам підвищеної небезпеки України
DOI:
https://doi.org/10.24028/gj.v44i3.261970Ключові слова:
воєнна гідротехніка, вплив на природне середовище, надзвичайна ситуація, сильний вплив на літосферу, штучне збільшення опадівАнотація
Довкілля змінюється людиною свідомо і головним чином несвідомо. Характерною рисою сучасності є безпрецедентно велика кількість потенційно небезпечних підприємств, які становлять реальну загрозу виникнення надзвичайних ситуацій природного та антропогенного походження. Наслідки аварій на 203 українських об’єктах підвищеної небезпеки можуть призвести до надзвичайних ситуацій регіонального та державного рівнів, поширюючись на території інших країн. З усіх видів інженерної діяльності людини найбільше на природне середовище впливає гідротехнічне будівництво; значними є впливи штучного регулювання атмосферних опадів, видобутку корисних копалин. Ці дії можуть бути і воєнним замовленням з метою навмисного заподіяння шкоди. До основного завдання воєнної гідротехніки віднесено створення штучних водних перешкод для просування супротивника. Застосування з цією самою метою штучного збільшення кількості опадів сприяє пом'якшенню поверхонь доріг і провокує обвали вздовж них, підтримує розмив річкових бродів і підвищену водонасиченість ґрунту. Збуджені бомбардуваннями землетруси спричинюють великі руйнування об’єктів інфраструктури. Наприкінці лютого 2014 р. Росія започаткувала в Україні воєнні дії, які почались з анексії Криму, продовжились затяжним збройним конфліктом на територіях Донецької і Луганської областей, призвели до вводу військ 24 лютого 2022 р. Воєнні дії супроводжуються свідомими і несвідомими проявами агресії на потенційно небезпечних підприємствах.Для захисту від стихійних лих антропогенного походження у 1976 р. було прийнято Конвенцію про заборону воєнного або будь-якого іншого ворожого використання засобів впливу на природне середовище. Станом на сьогодні лише 94 із 193 країн ООН ратифікували або узгодили Конвенцію. Перелік потенційних 99 порушників доповнюють країни-засновники ООН та ініціатори розробки Конвенції у складі СРСР — Російська Федерація, яка веде на території України воєнні дії, і Білорусь.
Посилання
Anakhov, P. (2013). System analysis of manifestations of hydrodynamic danger. Vodne hospodarstvo Ukrayiny, (6), 21—24 (in Ukrainian).
Arkhipova, E.V., Zhigalin, A.D., Morozova, L.I., & Nikolaev, A.V. (2012). Van earthquake on October 23, 2011: natural and man-made causes. Doklady RAN, 446(4), 438441 (in Russian).
Bayda, S.E. (2012). Evaluation of the possibility of initiating mega-catastrophes using existing technical means and technologies and examination of cases of their application. Strategiya grazhdanskoy zashchity: problemy i issledovaniya, 2(1), 23—44 (in Russian).
Varga, A.A., Zolotarev, G.S., Parabuchev, I.A., & Romanovskiy, N.N. (1988). Results and tasks of studying changes in the geological environment during large-scale hydraulic engineering construction. In Problems of rational use of the geological environment (pp. 139—152). Moscow: Nauka (in Russian).
Vernadskiy, V.I. (1944). A few words about the noosphere. Uspekhi sovremennoy biologii, 18(2), 113—120 (in Russian).
Dvorkin, V., Kovalev, V., Lisitsa, V., Nechiporenko, O., & Streltsov, S. (2002). National and global security. Terrorism in the metropolis: an assessment of threats and security. Moscow: Prava cheloveka, 111 p. Retrieved from http://www.pircenter.org/media/content/files/9/13464198870.pdf (in Russian).
Koloskov, B.P., Korneev, V.P., Petrov, V.V., Beryulev, G.P., & Danelyan, B.G. (2010). The modern concept of meteorological protection of megalopolises by methods of active influences. Meteorologiya i gidrologiya, (8), 21—32 (in Russian).
National report on the state of man-made and natural security in Ukraine in 2009. (2010). Retrieved from http://nkrzu.gov.ua/res/biblio/ (in Ukrainian).
National report on the state of man-made and natural security in Ukraine in 2013. (2014). Retrieved from http://nkrzu.gov.ua/res/biblio/ (in Ukrainian).
Pihulevskyi, P.I., Shcherbina, S.V., Hurova, I.Yu., Svystun, V.K. (2013). Earthquake of 23 June, 2013 in Kryvyi Rih. Geodynamics, (2), 283—285. https://doi.org/10.23939/jgd2013.02.283 (in Ukrainian).
Psakhie, S.G., Smolin, A.Yu., Tatarintsev, E.M., & Shvab, E.A. (2000). The effect of accumulation of elastic energy and the possibility of controlling the process of destruction in complex structures. Pis’ma v ZHTF, 26(2), 13—18 (in Russian).
Rokityansky, I.I. (2014). To the physical foundations of weather information correction. Geoinformatics, (2), 77—80 (in Russian).
Sinkevich, A.A., & Kraus, T.V. (2010). Cloud impacts in Saudi Arabia, statistical evaluation of results. Meteorologiya i gidrologiya, (6), 26—37 (in Russian).
Applications of hydrology in military planning and operations. (1957). Military hydrology. Bulletin 1. 17 p. Retrieved from https://web.mst.edu/~rogersda/umrcourses/ge342/APPLICATIONS%20OF%20HYDROLOGY.pdf.
Weather Modification (Top Secret hearing held on March 20, 1974; made public on May 19th, 1974) (pp. 87—123). United States Senate, Subcommittee on Oceans and International Environment of the Committee on Foreign Relations, Washington.
##submission.downloads##
Опубліковано
Як цитувати
Номер
Розділ
Ліцензія
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution 4.0 International License.
1. Автори зберігають за собою авторські права на роботу і передають журналу право першої публікації разом з роботою, одночасно ліцензуючи її на умовах Creative Commons Attribution License, яка дозволяє іншим поширювати дану роботу з обов'язковим зазначенням авторства даної роботи і посиланням на оригінальну публікацію в цьому журналі .
2. Автори зберігають право укладати окремі, додаткові контрактні угоди на не ексклюзивне поширення версії роботи, опублікованої цим журналом (наприклад, розмістити її в університетському сховищі або опублікувати її в книзі), з посиланням на оригінальну публікацію в цьому журналі.
3. Авторам дозволяється розміщувати їх роботу в мережі Інтернет (наприклад, в університетському сховище або на їх персональному веб-сайті) до і під час процесу розгляду її даними журналом, так як це може привести до продуктивної обговоренню, а також до більшої кількості посилань на дану опубліковану роботу (Дивись The Effect of Open Access).