Дослідження атмосферної плазми, пов’язані з електромагнітними сигналами та землетрусами
DOI:
https://doi.org/10.15587/2706-5448.2022.270465Ключові слова:
п'єзоелектрика, наднизька частота, землетруси, радіопеленгаторна мережа, енергетична плазмаАнотація
У цій роботі наведено результати моніторингу, спрямованого на вивчення сейсмічних кандидатів-провісників за допомогою багатопараметричної системи, що проведено в науковому таборі в липні 2022 року на північному заході італійських Апеннін, у провінції Парма. Передсейсмічні сигнали, що тісно пов'язані з підготовчими етапами землетрусу, були виявлені за допомогою діагностики земної кори, заснованої на фізичних сигналах, породжених тектонічним напруженням. Інструментальні результати показують потенційну тимчасову конкатенацію, яка описує, на рівні гіпотези, фази виникаючого тектонічного стресу. Модель наслідувала теорію Зоу, яка пов'язує утворення плазми в атмосфері з п'єзоелектрикою порід, що знаходяться під напругою. Згідно з цією моделлю, породи, що знаходяться під тектонічною напругою і в присутності вологи, можуть виробляти як заряджені частинки, так і радіоелектромагнітні хвилі, на високих і низьких частотах. Сферичний плазмоїд виникне з цієї комбінації як ефект взаємодії хвиль та частинок. Згідно з описом Теодорані, високочастотні радіохвилі – зокрема, мікрохвилі – нагрівають та іонізують навколишнє повітря, а низькочастотні хвилі, зокрема, дуже низькі частоти та вкрай низькі частоти, сприяють конденсації плазми, яка, у свою чергу, негайно переходить у вихрові рухи всередині неї, поки не почне утворювати «самодостатню» структуру, що спостерігається в небі як світлове явище. Таким чином, моніторинг включав виявлення низькочастотних хвиль, що передують плазмі в атмосфері, спрямованих електромагнітних сигналів від мережі радіопеленгації (RDF), а також виникнення землетрусу в часовому вікні 5/6 днів вздовж тієї ж лінії розлому. Модель дослідження, у разі підтвердження, може бути використана в інших сейсмічних зонах для моніторингу земної кори.
Спонсор дослідження
- Presentation of research in the form of publication through financial support in the form of a grant from SUES (Support to Ukrainian Editorial Staff).
Посилання
- Tsukuda, T. (1997). Sizes and Some Features of Luminous Sources Associated with the 1995 Hyogo-ken Nanbu Earthquake. Journal of Physics of the Earth, 45 (2), 73–82. doi: https://doi.org/10.4294/jpe1952.45.73
- Straser, V. (2020). Atmospheric Plasmas that Precede Earthquakes in Seismically Active Areas. Plasma Tectonics and Electric Geology, 62–67.
- Ikeya, M., Yamanaka, C., Mattsuda, T., Sasaoka, H., Ochiai, H., Huang, Q. et al. (2000). Electromagnetic pulses generated by compression of granitic rocks and animal behavior. Episodes, 23 (4), 262–265. doi: https://doi.org/10.18814/epiiugs/2000/v23i4/004
- Adams, M. H. (1990). Some Observations of Electromagnetic Signals Prior to California Earthquakes. Journal of Scientific Exploration, 4 (2), 137–152.
- Nagao, T., Enomoto, Y., Fujinawa, Y., Hata, M., Hayakawa, M., Huang, Q. et al. (2002). Electromagnetic anomalies associated with 1995 Kobe earthquake. Journal of Geodynamics, 33 (4-5), 401–411. doi: https://doi.org/10.1016/s0264-3707(02)00004-2
- Molli, G., Carlini, M., Vescovi, P., Artoni, A., Balsamo, F., Camurri, F. et al. (2018). Neogene 3-D Structural Architecture of The North-West Apennines: The Role of the Low-Angle Normal Faults and Basement Thrusts. Tectonics, 37 (7), 2165–2196. doi: https://doi.org/10.1029/2018tc005057
- Straser, V. (2007). Precursory luminous phenomena used for earthquake prediction The Taro Valley, North-western Apennines, Italy. New Concepts in Global Tectonics Newsletter, 44, 17–31.
- Freund, F. T. (2003). Rocks that Crackle and Sparkle and Glow–Strange Pre-Earthquake Phenomena. Journal of Scientific Exploration, 17 (3), 37–71.
- Straser, V., Cataldi, G., Cataldi, D. (2020). Radio direction finding for short-term crustal diagnosis and pre-seismic signals. The case of the Colonna Earthquake, Rome (Italy). European Journal of Advances in Engineering and Technology, 7 (7), 46–59.
- Teodorani, M. (2004). A long-Term Scientific Survey of the Hessdalen Phenomenon. Journal of Scientific Exploration, 18, 217–251.
- Zou, Y.-S. (1995). Some physical considerations for unusual atmospheric lights observed in Norway. Physica Scripta, 52 (6), 726–730. doi: https://doi.org/10.1088/0031-8949/52/6/022
- Istituto Nazionale di Geofisica e Vulcanologia. Available at: https://www.ingv.it/
- Bunnell, J. (2009). Hunting Marfa Lights. Lacey Publishing Co. Dallas-Fort Worth Area.
- St-Laurent, F., Derr, J. S., Freund, F. T. (2006). Earthquake lights and the stress-activation of positive hole charge carriers in rocks. Physics and Chemistry of the Earth, Parts A/B/C, 31 (4-9), 305–312. doi: https://doi.org/10.1016/j.pce.2006.02.003
- Bychkov, A. V., Ardelyan, N. V., Kosmachevshii, K. V. (2017). Complex Geophysical conditions of air ionization and Hessdalen lights. Proceedings of 2nd International Symposium on Lightning and Storm-Related Phenomena, ISL-SRP 2017. Aurillac, 8.
- Nikitin, A. I., Bychkov, V. L., Nikitina, T. F., Velichko, A. M. (2015). New cases of measuring of ball lightning energy. 1st International Symposium on Lightning and Storm Related Phenomena, ISL-SRP-2015. Aurillac, 25.
![Atmospheric plasmas research linked to electromagnetic signals and earthquakes](https://journals.uran.ua/public/journals/15/submission_270465_308556_coverImage_en_US.jpg)
##submission.downloads##
Опубліковано
Як цитувати
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2022 Valentino Straser
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution 4.0 International License.
Закріплення та умови передачі авторських прав (ідентифікація авторства) здійснюється у Ліцензійному договорі. Зокрема, автори залишають за собою право на авторство свого рукопису та передають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons CC BY. При цьому вони мають право укладати самостійно додаткові угоди, що стосуються неексклюзивного поширення роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом, але за умови збереження посилання на першу публікацію статті в цьому журналі.