Вивчення жирнокислотного складу Arnica foliosa Nutt. методом ГХ/МС
DOI:
https://doi.org/10.15587/2519-4852.2020.216474Ключові слова:
Arnica foliosa Nutt., трава, жирні кислоти, ГХ/МС, ліноленова кислота, лінолева кислотаАнотація
Лікарські рослини стали важливим джерелом для профілактики та лікування різних захворювань. Рід Arnica L. – рід родини айстрових, багато видів якого використовують у традиційній медицині. Arnica chamissonis Less. та Arnica foliosa Nutt., що належать до рослин роду Arnica L., добре культивуються. У літературі недостатньо інформації про біологічно активні речовини Arnica foliosa Nutt. Указано про наявність у листках та суцвіттях сесквітерпенових лактонів. Квітки містять полісахариди, моносахариди, переважно D-глюкозу та D-ксилозу, а також фенольні сполуки (кверцетин, лютеолін, кемпферол) та ефірні олії.
Мета. Метою нашого дослідження була ідентифікація та визначення кількісного вмісту жирних кислот методом газової хромато-мас-спектрометрії (ГХ/МС) у траві Arnica foliosa Nutt.
Матеріали і методи. Визначення жирнокислотного складу Arnica foliosa Nutt. проводили на газовому хроматографом Agilent 6890N із мас-детектором 5973 inert (Agilent Technologies, США).
Результати. Аналіз трави Arnica foliosa Nutt. показав наявність насичених (1,61 мг / г; 48,79 % від загальної кількості усіх кислот) та ненасичених (1,69 мг / г; 51,21 % від загальної кількості усіх кислот) жирних кислот. Основними компонентами Arnica foliosa Nutt. були пальмітинова (1,02 мг / г; 30,91 % від загальної кількості усіх кислот), ліноленова (0,96 мг / г; 29,09 % від загальної кількості усіх кислот) та лінолева (0,67 мг / г; 20,30 % від загальної кількості усіх кислот) кислоти. Ця сировина може бути джерелом незамінних жирних кислот, таких як омега-3 (ліноленова кислота) та омега-6 (лінолева кислота).
Висновки. У результаті дослідження, в сировині Arnica foliosa Nutt., встановлено наявність жирних кислот. Домінуючими жирними кислотами у досліджуваній сировині були пальмітинова, ліноленова та лінолева кислоти, вміст яких становив 30,91 % (1,02 мг/г), 29,09 % (0,96 мг/г) та 20,30 % (0,67 мг/г) від загальної кількості усіх кислот, відповідно. Результат дослідження показує, що трава Arnica foliosa Nutt. може бути джерелом жирних кислот, тому перспективним є використання цієї рослинної сировини для одержання нових лікарських засобів у майбутньому
Посилання
- Slobodianiuk, L., Budniak, L., Marchyshyn, S., Sinichenko, A., Demydiak, O. (2021). Determination of Amino Acids of Cultivated Species of the Genus Primula L. Biointerface Research in Applied Chemistry, 11 (2), 8969–8977. doi: http://doi.org/10.33263/briac112.89698977
- Stoiko, L., Kurylo, K. (2018). Development of optimal technology of alcohol extract centaurium erythraea rafn. herb. Archives of the Balkan Medical Union, 53 (4), 523–528. doi: http://doi.org/10.31688/abmu.2018.53.4.06
- Hassan, N., Wali, H., Faiz-Ul-Hassan, Shuaib, M., Nisar, M., Din, M. U. et. al. (2018). Ethnobotanical study of medicinal plants used for primary health care in Shergarh, District Mardan, Pakistan. Biointerface Research in Applied Chemistry, 8 (5), 3575–3582.
- Mohammed, A. H. (2019). Importance of Medicinal Plants. Research in Pharmacy and Health Sciences, 5 (2), 124–125. doi: http://doi.org/10.32463/rphs.2019.v05i02.01
- Slobodianiuk, L., Budniak, L., Marchyshyn, S., Basaraba, R. (2019). Determination of amino acids and sugars content in antennaria dioica gaertn. International Journal of Applied Pharmaceutics, 11 (5), 39–43. doi: http://doi.org/10.22159/ijap.2019v11i5.33909
- Bessada, S. M. F., Barreira, J. C. M., Oliveira, M. B. P. P. (2015). Asteraceae species with most prominent bioactivity and their potential applications: A review. Industrial Crops and Products, 76, 604–615. doi: http://doi.org/10.1016/j.indcrop.2015.07.073
- Ekenäs, C., Rosén, J., Wagner, S., Merfort, I., Backlund, A., Andreasen, K. (2009). Secondary chemistry and ribosomal DNA data congruencies inArnica(Asteraceae). Cladistics, 25 (1), 78–92. doi: http://doi.org/10.1111/j.1096-0031.2008.00244.x
- Chevallier, A. (1996). Encyclopedia of Medicinal Plants. New York: Publishin, 170.
- Melnikova, T. M. (2005). Osobennosti vegetativnogo razmnozheniia arniki Shamisso. Novye i netraditsionnye rasteniia i perspektivy ikh ispolzovaniia. Puschino, 3, 369–371.
- Kriplani, P., Guarve, K., Baghael, U. S. (2017). Arnica montana L. – a plant of healing: review. Journal of Pharmacy and Pharmacology, 69 (8), 925–945. doi: http://doi.org/10.1111/jphp.12724
- Surmacz-Magdziak, A., Sugier, D. (2012). In vitro propagation of Arnica montana L.: an endangered herbal species of great importance to medicine. Acta Scientiarum Polonorum Hortorum Cultus, 11 (2), 127–140.
- Kalliantas, D., Kallianta, M., Kordatos, K., Karagianni, S. (2020). The nanostructure character of Arnica montana as ultra high diluted succussed solution medicinal product. Recent advances and prospects. Journal of Nanomedicine, 3 (1), 1021.
- Ganzera, M., Egger, C., Zidorn, C., Stuppner, H. (2008). Quantitative analysis of flavonoids and phenolic acids in Arnica montana L. by micellar electrokinetic capillary chromatography. Analytica Chimica Acta, 614 (2), 196–200. doi: http://doi.org/10.1016/j.aca.2008.03.023
- Petrova, M., Zayova, E., Yankova, E., Baldzhiev, G. (2011). Plant regeneration from callus culture of Arnica montana. Romanian Biotechnological Letters, 16 (1), 92–97.
- Staneva, J., Denkova, P., Todorova, M., Evstatieva, L. (2011). Quantitative analysis of sesquiterpene lactones in extract of Arnica montana L. by 1H NMR spectroscopy. Journal of Pharmaceutical and Biomedical Analysis, 54 (1), 94–99. doi: http://doi.org/10.1016/j.jpba.2010.08.018
- Sugier, D., Sugier, P., Jakubowicz-Gil, J., Winiarczyk, K., Kowalski, R. (2019). Essential Oil from Arnica Montana L. Achenes: Chemical Characteristics and Anticancer Activity. Molecules, 24 (22), 4158. doi: http://doi.org/10.3390/molecules24224158
- Willuhn, G., Kresken, J., Merfort J. (1983). Arnikablüten: Identitäts – und Reinheitsprüfung, Dünnschichtchromatographie der Sesquiterpenlactone und Flavonoide. Deutsche Apotheker-Zeitung, 123 (49), 2431–2434.
- Hladysh, T., Saska, I., Demydiak, O. (2016). Fenolni spoluky arniky lystianoi. Kh Mizhnarodnyi medychnyi konhres studentiv i molodykh uchenykh. Ternopil, 222.
- Husak, L., Dakhym, I., Marchyshyn, S., Nakonechna, S. (2018). Determination of sugars and fructans content in Stachys sieboldii. International Journal of Green Pharmacy, 12, 70–74. doi: http://doi.org/10.22377/ijgp.v12i01.1527
- Atolani, O., Adeniyi, O., Kayode, O., Adeosun, C. (2015). Direct Preparation of Fatty Acid methyl Esters and Determination of in vitro Antioxidant Potential of Lipid from Fresh Sebal causarium Seed. Journal of Applied Pharmaceutical Science, 5, 24–28. doi: http://doi.org/10.7324/japs.2015.50305
- Stoiko, L. I., Gusak, L. V., Marchishin, S. M., Demidiak, O. L. (2015). Issledovanie zhirnokislotnogo sostava travy zolototysiachnika obyknovennogo i travy chistetsa Zibolda. Meditsina i obrazovanie v Sibiri, 6, 1–9.
- Iosypenko, O. O., Kyslychenko, V. S., Omelchenko, Z. I., Burlaka, I. S. (2019). Fatty acid composition of vegetable marrows and zucchini leaves. Pharmacia, 66 (4), 201–207. doi: http://doi.org/10.3897/pharmacia.66.e37893
- Whelan, J., Fritsche, K. (2013). Linoleic Acid. Advances in Nutrition, 4 (3), 311–312. doi: http://doi.org/10.3945/an.113.003772
- Rajaram, S. (2014). Health benefits of plant-derived α-linolenic acid. The American Journal of Clinical Nutrition, 100 (suppl_1), 443S–448S. doi: http://doi.org/10.3945/ajcn.113.071514
##submission.downloads##
Опубліковано
Як цитувати
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2020 Лілія Іллівна Будняк, Людмила Володимирівна Слободянюк, Світлана Михайлівна Марчишин, Ольга Лютославівна Демидяк
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution 4.0 International License.
Наше видання використовує положення про авторські права Creative Commons CC BY для журналів відкритого доступу.