Вплив нового похідного 4-амінобутанової кислоти на рівень нейромедіаторних амінокислот, нейромедіаторів та стан гіпокампу щурів в умовах ішемії мозку
DOI:
https://doi.org/10.15587/2519-4852.2021.230305Ключові слова:
нова похідна 4-амінобутанової кислоти, ішемія мозку нейропротекторний ефект, гіпокамп, ПікамілонАнотація
Мета: дослідити вплив нової похідної 4-амінобутанової кислоти (сполуки КГМ-5) на рівень нейромедіаторів і нейромедіаторних амінокислот та структурно-функціональний стан гіпокампу щурів з гострим порушенням мозкового кровообігу (ГПМК).
Матеріали і методи. ГПМК відтворювали у щурів шляхом оклюзії лівої сонної артерії в умовах наркозу (тіопентал натрію (35 мг/кг) внутрішньоочеревинно (в/о). Було використано 5 груп тварин: інтактний контроль (ІК, n=6), неліковані тварини з ГПМК (КП, n=13); тварини з ГПМК (n=14), які були ліковані впродовж 5 діб КГМ-5 в дозі 30 мг/кг в/о, тварини з ГПМК (n=13), які отримували в/о препарат порівняння «Пікамілон» (17 мг/кг). Група псевдо-оперованих тварин (ПОТ, n=8). Виведення тварин з експерименту проведено на 6 добу після моделювання ГПМК шляхом безболісної евтаназії під наркозом. Гістологічні дослідження СА1 і СА3 зон вентрального гіпокампу (ВГ) були проведені з фарбуванням зрізів тіоніном за методом Ніссля та гематоксиліном, еозином. У головному мозку щурів нейромедіаторні амінокислоти та нейромедіатори були визначені. Статистичну обробку проводили з використанням критерія W-Шапіро-Уілса для перевірки нормальності розподілу та за непараметричним U-критерій Манна-Уітні. Програмне забезпечення в анотації можна не вказувати. але необхідно вказати метод статистики. Прийнятий рівень значущості р<0,05.
Результати. Під впливом сполуки КГМ-5 та пікамілону у СА1 зоні гіпокампу кількість нормохромних нейронів збільшилася відповідно на 20 % та 16,6 %, гіперхромних пікноморфних нейронів і клітин-тіней зменшилася відповідно у 5,8; 2,9 рази та у 6,3; 3,5 рази, індекс альтерації нейронів зменшився відповідно у 6 та 4,8 рази, площа перикаріону цих нейронів зросла відповідно на 39,7 % та 77,8 % порівняно з КП (р<0,05). Обидва досліджувані засоби виявили менш виразний нормалізувальний вплив на СА3 зону гіпокампу. Нова сполука КГМ-5 виявляла подібний до ПП «Пікамілон» нормалізувальний вплив на рівень нейромедіаторних амінокислот та нейромедіаторів у мозку щурів з ГПМК.
Висновки. Лікувальне введення сполуки КГМ-5 збільшує виживання нейронів вентрального гіпокампу, зменшуючи відносну частку незворотньо змінених клітин, та сприяє відновленню порушених рівнів нейромедіаторних амінокислот та нейромедіаторів у мозку щурів з ГПМК.
Нейропротекторний ефект нової сполуки КГМ-5 відповідає такому препарату порівняння «Пікамілон»
Посилання
- Mischenko, T. S. (2017). Cognitive violations in the practice of family doctor (theurgency of the problem, risk factors, pathogenesis,treatment options and preventions). Family Medicine, 1 (69), 21–25. doi: http://doi.org/10.30841/2307-5112.1(69).2017.102983
- Kovalchuk, V. V. (2020). Cognitive Dysfunction. A Modern View on Etiology, Pathogenesis, Diagnostics and Therapy. Effektivnaia farmakoterapіia, 16 (31), 40–52.
- Lokshina, A. B. (2020). Modern aspects of diagnosis and treatment of mild cognitive impairment. Russian Journal of Geriatric Medicine, 3, 199–204. doi: http://doi.org/10.37586/2686-8636-3-2020-199-204
- Sahathevan, R., Brodtmann, A., Donnan, G. A. (2011). Dementia, Stroke, and Vascular Risk Factors; a Review. International Journal of Stroke, 7 (1), 61–73. doi: http://doi.org/10.1111/j.1747-4949.2011.00731.x
- Levin, O. S. (2014). Diagnostika i lechenie dementsii v klinicheskoi praktike. Moscow: MEDpressinform, 256.
- Kovalchuk, V. V., Barantsevych, E. R. (2017). Chronic Cerebral Ischemia. Current Understanding of Etiopathogenesis, Diagnostics and Therapy. Effektivnaia farmakoterapіia, 19, 26–32.
- Mishchenko, O. Ya., Holik, M. Yu., Hrytsenko, I. S., Komisarenko, A. M., Palahina, N. Yu., Mishchenko, M. V. (2017). Pat. No. 120512 UA. Zastosuvannia pokhidnykh 4- aminobutanovoi kysloty yak nootropnykh zasobiv. MPK: (206), A 61K 31/197, A61P 25/00. No. u201703627; declareted: 13.04.2017; published: 10.11.2017, Bul. No. 21.
- Gantsgorn, E. V., Khloponin, D. P., Khloponin, P. A. (2015). Nootropics and melaxen’ neuroprotectional activity morphopharmacological analysis in rats’ acute cerebral ischemia. Medical Herald of the South of Russia, 3, 42–46.
- Mironov, A. N.; Mironov, A. N. (Ed.) (2012). Rukovodstvo po provedeniiu doklinicheskikh issledovanii lekarstvennykh sredstv. P. 1. Moscow: Grif i K., 944.
- Ulanova, I. P., Sidorov, K. K., Khalepo, A. I. K. (1968). K voprosu ob uchete poverkhnosti tela eksperimentalnykh zhivotnykh pri toksikologicheskom issledovanii. Toksikologiia novykh promyshlennykh khimicheskikh veschestv, 10, 18–25.
- Pro zatverdzhennia Poriadku provedennia doklinichnoho vyvchennia likarskykh zasobiv (2009). Nakaz MOZ Ukrainy No. 944. 14.12.2009. Available at: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/z0053-10#Text
- European convention for the protection of vertebrate animal used for experimental and other scientific purposes (1986). Stratsburg: Council of Europe, 11.
- Merkulov, H. A. (1969). Kurs patolohohystolohycheskoi tekhnyky. Moscow: Medytsyna Lenynhr. otd-nye, 424.
- Pyrs, E. (1962). Hystokhymyia: teoretycheskaia y prykladnaia. Moscow, 962 .
- Kogan, B. M., Nechaev, N. V. (1979). Chuvstvitelnii i bystrii metod odnovremennogo opredeleniia dofamina, noradrenalina, serotonina i 5-oksiindol-uksusnoi kisloty v odnoi probe. Laboratornoe delo, 5, 301–303.
- Zaitseva, T. N., Tiuleneva, I. N. (1958). Metod khromatograficheskogo razdeleniia aminokislot. Laboratornoe delo, 3, 24–30.
- Drozdov, N. S., Materanskaia, N. P. (1970). Praktikum po biologicheskoi khimii. Moscow: Vysshaia shkola, 296.
- Rebrova, O. Iu. (2006). Statisticheskii analiz meditsinskikh dannykh. Primenenie paketa programm Statistica. Moscow: MediaSfera, 312.
- Tverskaia, A. V., Dolzhikov, A. A., Bobyntsev, I. I., Kriukov, A. A., Belykh, A. E. (2014). Morfologicheskie izmeneniia neironov oblastei SA1 I SA3 gippokampa krys pri khronicheskom stresse (morfometricheskoe issledovanie). Chelovek i ego zdorove, 3, 37–41.
- El Falougy, H., Kubikova, E., Benuska, J. (2008). The microscopical structure of the hippocampus in the rat. Bratisl. Lek Listy, 109 (3), 106–110.
- Gordon R. Ya. (2014). Peculiarities of neurodegeneration in hippocampus fieldsafter kainic acid action in rats. Tsitologiya, 56 (12), 919–925.
- Gantsgorn, E. V., Khloponin, D. P., Maklyakov, Yu. S. (2013). Pathophysiological basics of acute brain ischemia modern pharmacotherapy. nootropics and antioxidants’ role in neuroprotection. Medical Herald of the South of Russia, 2, 4–12.
- Belenichev, I. F., Bukhtiiarova, N. V., Sereda, D. A. (2010). Sovremennye napravleniia neiroprotektsii v terapii ostrogo perioda patologii golovnogo mozga razlichnogo ґeneza. Mezhdunarodnii nevrologicheskii zhurnal, 2 (32). Available at: http://www.mif-ua.com/archive/article/11994
- Chekman, Y. S., Belenychev, Y. F., Demchenko A. V. et. al. (2014). Nootropics in a comlex therapyof chronic cerebral ischemia. Nauka ta innovatsii, 10 (4), 61–75.
- Martynova, O. V. (2017). Vliianie farmakologicheskogo prekonditsioni-rovaniia s ispolzovaniem ingibitora FDE-5 tadalafila na ishemicheskie – reperfuzionnye povrezhdeniia golovnogo mozga krys (eksperimentalnoe iscledovanie). Belgorod, 147.
##submission.downloads##
Опубліковано
Як цитувати
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2021 Oksana Mishchenko, Natalia Palagina, Yuliia Larianovskaya, Tatyana Gorbach, Viktor Khomenko, Nataliia Yasna
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution 4.0 International License.
Наше видання використовує положення про авторські права Creative Commons CC BY для журналів відкритого доступу.