Менеджмент передменструального синдрому: результати анкетного опитування жінок в аптеках міста Львова, Україна
DOI:
https://doi.org/10.15587/2519-4852.2022.260186Ключові слова:
передменструальний синдром, симптоми, менеджмент, анкетне опитування, фармакотерапія, нестероїдні протизапальні засоби, рослинні засоби, фактори ризикуАнотація
Мета. Встановити поширеність передменструального синдрому (ПМС), а також провести оцінку медикаментозного менеджменту цього захворювання у жінок м. Львова.
Матеріали і методи. Об’єктами дослідження слугували сучасні наукові публікації, дотичні до проблеми ПМС, а також результати анкетування жінок (n=105). Використано методи: систематизації, узагальнення, порівняння, анкетного опитування. Статистичний аналіз із наведенням результатів дескриптивної статистики, одновимірного аналізу (з використанням бінарної логістичної регресії) та множинної логістичної регресії здійснено в середовищі програми SPSS Trial.
Результати. Симптоми ПМС спостерігаються у 83,8 % жінок. Найпоширеніші скарги ПМС включають: біль живота та/або попереку (46,6 %) і підвищену дратівливість/агресію (43,2 %). Практично половина (46,6 %) жінок, які відчувають симптоми ПМС, консультуються з фармацевтичним працівником, і лише 23,9 % звертаються до лікаря. При цьому, 87,5 % учасниць дослідження (із числа тих, хто страждає ПМС) для полегшення/усунення симптомів ПМС застосовує ліки, переважно нестероїдні протизапальні засоби (77,6 %), седативні (36,8 %), та комплексні рослинні засоби, що впливають на статеву систему (18,4 %). Встановлено, що 44,8 % опитаних перевагу надають засобам рослинного походження. До факторів, які сприяють прихильності жінок до фітозасобів, належать: застосування у минулому синтетичних ліків для усунення/профілактики ПМС (p=0,004) та наявність у анамнезі побічних реакцій при застосуванні синтетичних ЛЗ з приводу ПМС (p=0,026).
Висновки. ПМС є серйозною медико-соціальною проблемою. Досягнення ефективного та безпечного медикаментозного менеджменту ПМС вимагає спільної участі як медичного так і фармацевтичного фахівця, а з погляду комплаєнтності та корекції способу життя – і самого пацієнта
Посилання
- Yesildere Saglam, H., Orsal, O. (2020). Effect of exercise on premenstrual symptoms: A systematic review. Complementary Therapies in Medicine, 48, 102272. doi: http://doi.org/10.1016/j.ctim.2019.102272
- Hofmeister, S., Bodden, S. (2016). Premenstrual syndrome and premenstrual dysphoric disorder. American family physician, 94 (3), 236–240. Available at: https://www.aafp.org/afp/2016/0801/p236.html
- Buddhabunyakan, N., Kaewrudee, S., Chongsomchai, C., Soontrapa, S., Somboonporn, W., Sothornwit, J. (2017). Premenstrual syndrome (PMS) among high school students. International Journal of Women’s Health, 9, 501–505. doi: http://doi.org/10.2147/ijwh.s140679
- Direkvand-Moghadam, A., Sayehmiri, K., Delpisheh, A., Sattar, K (2014). Epidemiology of premenstrual syndrome (pms) – a systematic review and meta-analysis study. J Clin. Diagn Res, 8 (2), 106–109. doi: http://doi.org/10.7860/jcdr/2014/8024.4021
- Shahbazi, F., Eslampanah, Z., Niaparast, M. (2020). Prevalence of symptoms and medication use among female medical students and pharmacy clients with premenstrual syndrome: a cross‐sectional study in Iran. Journal of Pharmacy Practice and Research, 50 (1), 55–60. doi: http://doi.org/10.1002/jppr.1609
- Mohib, A., Zafar, A., Najam, A., Tanveer, H., Rehman, R. (2018). Premenstrual Syndrome: Existence, Knowledge, and Attitude Among Female University Students in Karachi. Cureus, 10 (3), e2290. doi: http://doi.org/10.7759/cureus.2290
- Dennerstein, L., Lehert, P., Keung, L. S., Pal, S. A., Choi, D. (2010). Asian study of effects of premenstrual symptoms on activities of daily life. Menopause International, 16 (4), 146–151. doi: http://doi.org/10.1258/mi.2010.010035
- Hamaideh, S. H., Al-Ashram, S. A., Al-Modallal, H. (2013). Premenstrual syndrome and premenstrual dysphoric disorder among Jordanian women. Journal of Psychiatric and Mental Health Nursing, 21 (1), 60–68. doi: http://doi.org/10.1111/jpm.12047
- Maged, A. M., Abbassy, A. H., Sakr, H. R. S., Elsawah, H., Wagih, H., Ogila, A. I., Kotb, A. (2018). Effect of swimming exercise on premenstrual syndrome. Archives of Gynecology and Obstetrics, 297 (4), 951–959. doi: http://doi.org/10.1007/s00404-018-4664-1
- Mohebbi Dehnavi, Z., Jafarnejad, F., Sadeghi Goghary, S. (2018). The effect of 8 weeks aerobic exercise on severity of physical symptoms of premenstrual syndrome: a clinical trial study. BMC Women’s Health, 18 (1). doi: http://doi.org/10.1186/s12905-018-0565-5
- Pakharenko, L. V. (2014). Hormonal aspects of premenstrual syndrome. Women's health, 10 (96), 144–146.
- Tatarchuk, T. F., Zakharenko, N. F., Manoliak, I. P. (2018). Premenstrual syndrome. Pathogenetic aspects of treatment. Reproductive Endocrinology, 5 (43), 50–54. doi: http://doi.org/10.18370/2309-4117.2018.43.50-54
- Franchuk, O. S., Franchuk, M. O. (2019). Treatment of premenstrual syndrome with the use of adaptol and sedative preparations of plant origin. Actual Problems of Pediatrics, Obstetrics and Gynecology, 1, 136–139. doi: http://doi.org/10.11603/24116-4944.2019.1.10202
- Bulavenko, O. V., Palapa, V. V., Dzis, N. P. (2014). Investigation of life quality in women of early reproductive age with edematous form of premenstrual sindrome. Reports of Vinnytsia National Medical University, 18 (2), 508–512. Available at: https://dspace.vnmu.edu.ua/handle/123456789/5133
- Potter, J., Bouyer, J., Trussell, J., Moreau, C. (2009). Premenstrual Syndrome Prevalence and Fluctuation over Time: Results from a French Population-Based Survey. Journal of Women’s Health, 18 (1), 31–39. doi: http://doi.org/10.1089/jwh.2008.0932
- Czajkowska, M., Drosdzol-Cop, A., Gałązka, I., Naworska, B., Skrzypulec-Plinta, V. (2015). Menstrual Cycle and the Prevalence of Premenstrual Syndrome/Premenstrual Dysphoric Disorder in Adolescent Athletes. Journal of Pediatric and Adolescent Gynecology, 28 (6), 492–498. doi: http://doi.org/10.1016/j.jpag.2015.02.113
- Bianco, V., Cestari, A. M., Casati, D., Cipriani, S., Radici, G., Valente, I. (2014). Premenstrual syndrome and beyond: lifestyle, nutrition, and personal facts. Minerva ginecologica, 66 (4), 365–375. Available at: https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/25020055/
- Geta, T. G., Woldeamanuel, G. G., Dassa, T. T. (2020). Prevalence and associated factors of premenstrual syndrome among women of the reproductive age group in Ethiopia: Systematic review and meta-analysis. PLOS ONE, 15 (11), e0241702. doi: http://doi.org/10.1371/journal.pone.0241702
- Ezeh, O., Ezeh, C. (2016). Prevalence of prementrual syndrome and copıng strategıes among school gırls. African Journal for The Psychological Studies of Social Issues, 19 (2), 111–119. Available at: https://www.ajol.info/index.php/ajpssi/article/view/176111
- Shrestha, D. B., Shrestha, S., Dangol, D., Aryal, B. B., Shrestha, S., Sapkota, B., Rai, S. (2019). Premenstrual Syndrome in Students of a Teaching Hospital. Journal of Nepal Health Research Council, 17 (2), 253–257. doi: http://doi.org/10.33314/jnhrc.v0i0.1213
- Lete, I., Dueñas, J. L., Serrano, I., Doval, J. L., Martínez-Salmeán, J., Coll, C. et. al. (2011). Attitudes of Spanish women toward premenstrual symptoms, premenstrual syndrome and premenstrual dysphoric disorder: results of a nationwide survey. European Journal of Obstetrics & Gynecology and Reproductive Biology, 159 (1), 115–118. doi: http://doi.org/10.1016/j.ejogrb.2011.06.041
- Śliwerski, A., Koszałkowska, K. (2021). The Influence of Depression on Biased Diagnosis of Premenstrual Syndrome and Premenstrual Dysphoric Disorder by the PSST Inventory. Life, 11 (11), 1278. doi: http://doi.org/10.3390/life11111278
- Abeje, A., Berhanu, Z. (2019). Premenstrual syndrome and factors associated with it among secondary and preparatory school students in Debremarkos town, North-west Ethiopia, 2016. BMC Research Notes, 12 (1). doi: http://doi.org/10.1186/s13104-019-4549-9
- Yoshimi, K., Shiina, M., Takeda, T. (2019). Lifestyle Factors Associated with Premenstrual Syndrome: A Cross-sectional Study of Japanese High School Students. Journal of Pediatric and Adolescent Gynecology, 32 (6), 590–595. doi: http://doi.org/10.1016/j.jpag.2019.09.001
- Seedhom, A. E., Mohammed, E. S., Mahfouz, E. M. (2013). Life Style Factors Associated with Premenstrual Syndrome among El-Minia University Students, Egypt. ISRN Public Health, 2013, 1–6. doi: http://doi.org/10.1155/2013/617123
- Rezende, A. P. R., Alvarenga, F. R., Ramos, M., Franken, D. L., Dias da Costa, J. S., Pattussi, M. P., Paniz, V. M. V. (2022). Prevalence of Premenstrual Syndrome and Associated Factors Among Academics of a University in Midwest Brazil. Revista Brasileira de Ginecologia e Obstetrícia / RBGO Gynecology and Obstetrics, 44 (2), 133–141. doi: http://doi.org/10.1055/s-0041-1741456
- The State Register of Drugs of Ukraine. Available at: http://www.drlz.com.ua/ibp/ddsite.nsf/all/shlist?opendocument
- Albsoul-Younes, A., Alefishat, E., Farha, R. A., Tashman, L., Hijjih, E., AlKhatib, R. (2017). Premenstrual syndrome and premenstrual dysphoric disorders among Jordanian women. Perspectives in Psychiatric Care, 54 (3), 348–353. doi: http://doi.org/10.1111/ppc.12252
- Marjoribanks, J., Ayeleke, R. O., Farquhar, C., Proctor, M. (2015). Nonsteroidal anti-inflammatory drugs for dysmenorrhoea. Cochrane Database of Systematic Reviews. doi: http://doi.org/10.1002/14651858.cd001751.pub3
- Cerqueira, R. O., Frey, B. N., Leclerc, E., Brietzke, E. (2017). Vitex agnus castus for premenstrual syndrome and premenstrual dysphoric disorder: a systematic review. Archives of Women’s Mental Health, 20 (6), 713–719. doi: http://doi.org/10.1007/s00737-017-0791-0
- Ooi, S. L., Watts, S., McClean, R., Pak, S. C. (2020). Vitex Agnus-Castus for the Treatment of Cyclic Mastalgia: A Systematic Review and Meta-Analysis. Journal of Women’s Health, 29 (2), 262–278. doi: http://doi.org/10.1089/jwh.2019.7770
- Canning, S., Waterman, M., Orsi, N., Ayres, J., Simpson, N., Dye, L. (2010). The Efficacy of Hypericum perforatum (St Johnʼs Wort) for the Treatment of Premenstrual Syndrome: a randomized, double-blind, placebo-controlled trial. CNS Drugs, 24 (3), 207–225. doi: http://doi.org/10.2165/11530120-000000000-00000
- Ghazanfarpour, M., Kaviani, M., Asadi, N., Ghaffarpasand, F., Ziyadlou, S., Tabatabaee, H. R., Dehghankhalili, M. (2011). Hypericum perforatumfor the treatment of premenstrual syndrome. International Journal of Gynecology & Obstetrics, 113 (1), 84–85. doi: http://doi.org/10.1016/j.ijgo.2010.11.007
- Jang, S. H., Kim, D. I., Choi, M.-S. (2014). Effects and treatment methods of acupuncture and herbal medicine for premenstrual syndrome/premenstrual dysphoric disorder: systematic review. BMC Complementary and Alternative Medicine, 14 (1). doi: http://doi.org/10.1186/1472-6882-14-11
- Shahmohammadi, A., Ramezanpour, N., Mahdavi Siuki, M., Dizavandi, F., Ghazanfarpour, M., Rahmani, Y. et. al. (2019). The efficacy of herbal medicines on anxiety and depression in peri- and postmenopausal women: A systematic review and meta-analysis. Post Reproductive Health, 25 (3), 131–141. doi: http://doi.org/10.1177/2053369119841166
- Leach, M. J., Moore, V. (2012). Black cohosh (Cimicifuga spp.) for menopausal symptoms. The Cochrane database of systematic reviews. doi: http://doi.org/10.1002/14651858.cd007244.pub2
##submission.downloads##
Опубліковано
Як цитувати
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2022 Khrystyna Makukh, Oksana Horodnycha, Oksana Nepyivoda
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution 4.0 International License.
Наше видання використовує положення про авторські права Creative Commons CC BY для журналів відкритого доступу.