Оцінка стану фармацевтичного забезпечення хворих з деменцією при хворобі Альцгеймера в Україні у відповідності до міжнародних рекомендацій
DOI:
https://doi.org/10.15587/2519-4852.2022.263415Ключові слова:
деменція, клініко-економічний аналіз, споживання ліків, фармацевтичне забезпечення психоневрологічних хворих, хвороба АльцгеймераАнотація
Мета: провести оцінку стану фармацевтичного забезпечення пацієнтів з деменцією при хворобі Альцгеймера в Україні у відповідності до міжнародних рекомендацій.
Матеріали і методи. Під час проведення досліджень використовували міжнародні рекомендації, клінічні протоколи, які регулюють питання організації надання медичної та фармацевтичної допомоги хворим з деменцією при хворобі Альцгеймера у США, Австралії, Японії, Німеччині, Великобританії, Фінляндії, Індії, Казахстані та в Україні. Фактичний стан фармацевтичного забезпечення цих хворих в Україні досліджувався з використанням деперсоніфікованої бази лікарських призначень, яка функціонувала у деяких спеціалізованих закладах охорони здоров’я. Крім цього, використовувались дані інформаційно-пошукової системи «Моріон». Використовувалися загальнотеоретичні (історичний, формальний, графічний, гіпотетико-дедуктивний і таке ін.) та прикладні (клініко-економічні, організаційно-економічні, математико-статистичні тощо) методи досліджень.
Результати дослідження. Встановлено, що у світовій науковій спільноті сформувалась консолідована думка стосовно можливості ефективного використання у патогенетичному лікуванні хворих з деменцією при хворобі Альцгеймера препаратів із груп N06DА Інгібітори ацетилхолінестерази та N06DX-Інші засоби для застосуванні у разі деменції. Так, фармацевтична складова міжнародних рекомендацій, клінічних протоколів лікування цих хворих містить чотири препарати, що використовуються у патогенетичній терапії. Це N06DA02 Донепезил, N06DA03 Ривастигмін, N06DA04 Галантамін та N06DX01 Мемантин. Доведено, що всі вищезазначені препарати представлені у складі вітчизняного клінічного протоколу лікування хворих з деменцією при хворобі Альцгеймера, Державного формуляру ЛЗ (за виключенням N06DA03 Ривастигміну), Державного реєстру ЛЗ. Одночасно з тим, всі вони були відсутні у складі Національного переліку основних ЛЗ, який має важливе соціально-економічне та медико-фармацевтичне значення в системі охорони здоров’я. Встановлено, що хворим (200 осіб) було здійснено 2487 лікарських призначень (100,0 %), серед яких 9,41 % (234 призначення) припадало на препарати, які застосовуються у патогенетичному лікуванні. Відмічається вкрай непропорційний характер розподілу лікарських призначень та споживання за міжнародними непатентованими назвами препаратів. Так, на препарати N06DX01 Мемантину припадало 80,41 % (188 призначень) від всіх призначень по групі N06D Засоби для застосування при деменції, а показник споживання дорівнював 84420,20 грн, що складало 91,48 % від суми витрат, спрямованих на фармацевтичне забезпечення хворих у разі проведення їм патогенетичного лікування. Значне домінування препаратів N06DX01 Мемантину у структурі призначень та споживання вказує на наявність тяжких, запущених форм деменцій у хворих. Цей факт ще раз підкреслює необхідність раннього виявлення та лікування когнітивних порушень, перш за все, з метою раціонального використання обмежених ресурсів охорони здоров’я. Нами встановлена відсутність призначень по препаратах N06D A04 Галантаміну, які рекомендовані як відповідними міжнародними рекомендаціями у різних країнах світу так й вітчизняним клінічним протоколом у разі патогенетичного лікування легких та помірних форм хвороби Альцгеймера. При цьому, у лікуванні вітчизняних пацієнтів були використані препарати N06DA05 Іпідакрину, які не представлені у фармацевтичній складовій міжнародних рекомендацій та протоколах, які регулюють питання патогенетичного лікування вищезезначених груп психоневрологічних хворих.
Висновки. Встановлені особливості у формуванні фармацевтичної складової організації лікувального процесу хворих з деменцією при хворобі Альцгеймера в Україні дозволяють у подальшому проводити дослідження з розробки раціональних шляхів ресурсного забезпечення психоневрологічних пацієнтів
Посилання
- Cummings, J., Aisen, P. S., DuBois, B., Frölich, L,. Jack, Jr. C. R., Jones, R. W. et. al. (2016). Drug development in Alzheimer's disease: the path to 2025. Alzheimer's Research & Therapy, 8 (1). doi: http://doi.org/10.1186/s13195-016-0207-9
- Fitzpatrick-Lewis, D., Warren, R., Ali, M. U., Sherifali, D., Raina, P. Treatment for mild cognitive impairment: a systematic review and meta-analysis. CMAJ Open, 3 (4), 419–427. doi: http://doi.org/10.9778/cmajo.20150057
- Scheltens, N., Galindo-Garre, F., Pijnenburg, Y., van der Vlies, A. E., Smits L. L., Koene, T. et. al. (2016). The identtification of cognitive subtypes in Alzheimer's disease dementia using latent class analysis. Journal of Neurology, Neurosurgery & Psychiatry, 87, 235–243. doi: http://doi.org/10.1136/jnnp-2014-309582
- Scheltens, N. M. E., Tijms, B. M., Koene, T., Barkhof, F., Teunissen, C. E., Wolfsgruber, S. et. al. (2017). Cognitive subtypes of probable Alzheimer's disease robustly identified in four cohorts. Alzheimer's & Dementia, 13 (11), 1226–1236. doi: http://doi.org/10.1016/j.jalz.2017.03.002
- Barreto, P. S., Demougeot, L., Vellas, B., Rolland, Y. (2017). Exercise training for preventing dementia, mild cognitive impairment, and clinically meaningful cognitive decline: a systematic review and meta-analysis. Journals of Gerontology Series A: Biological Sciences & Medical Sciences, 73 (11), 1504–1511. doi: http://doi.org/10.1093/gerona/glx234
- Fiest, K. M., Roberts, J. I., Maxwell, C. J., Hogan, D. B., Smith, E. E., Frolkis, A. et. al. (2016). The Prevalence and Incidence of Dementia Due to Alzheimer’s Disease: a Systematic Review and Meta-Analysis. Canadian Journal of Neurological Sciences / Journal Canadien Des Sciences Neurologiques, 43 (S1), S51–S82. doi: http://doi.org/10.1017/cjn.2016.36
- Rosa, A. D. L., Olaso-Gonzalez, G., Arc-Chagnaud, C., Millan, F., Salvador-Pascual, A., García-Lucerga, C. et. al. (2020). Physical exercise in the prevention and treatment of Alzheimer's disease. Journal of Sport and Health Science, 9 (5), 394–404. doi: http://doi.org/10.1016/j.jshs.2020.01.004
- Global health and aging (2017). World Health Organization. Available at: https://www.nia.nih.gov/sites/default/files/2017-06/global_health_aging.pdf
- Dos Santos Picanco, L. C., Ozela, P. F., de Fatima de Brito Brito, M., Pinheiro, A. A., Padilha, E. C., Braga F. S. et. al. (2022). Alzheimer's disease: a review from the pathophysiology to diagnosis, new perspectives for pharmacological treatment. Current Medicinal Chemistry, 25, 3141–3159. doi: http://doi.org/10.2174/0929867323666161213101126
- Alzheimer's disease facts and figures: includes a special report on the financial and personal benefits of early diagnosis (2018). Alzheimer's Association. Available at: https://www.alz.org/media/homeoffice/facts %20and %20figures/facts-and-figures.pdf
- Hebert, L. E., Weuve, J., Scherr, P. A., Evans, D. A. (2013). Alzheimer disease in the United States (2010−2050) estimated using the 2010 census. Neurology, 80, 1778–1783. doi: http://doi.org/10.1212/wnl.0b013e31828726f5
- Northey, J. M., Cherbuin, N., Pumpa, K. L., Smee, D. J., Rattray, B. (2018). Exercise interventions for cognitive function in adults older than 50: a systematic review with meta-analysis. British Journal of Sports Medicine, 52, 154–160. doi: http://doi.org/10.1136/bjsports-2016-096587
- Orgeta, V., Mukadam, N., Sommerlad, A., Livingston, G. (2019). The Lancet Commission on dementia prevention, intervention, and care: a call for action. Irish Journal of Psychological Medicine, 36, 85–88. doi: http://doi.org/10.1017/ipm.2018.4
- Toots, A., Littbrand, H., Boström, G., Hörnsten, C., Holmberg, H., Lundin-Olsson, L. et. al. (2017). Effects of Exercise on Cognitive Function in Older People with Dementia: A Randomized Controlled Trial. Journal of Alzheimer’s Disease, 60 (1), 323–332. doi: http://doi.org/10.3233/jad-170014
- Blumenthal, J. A., Smith, P. J., Mabe, S., Hinderliter, A., Lin, P.-H., Liao, L. et. al. (2018). Lifestyle and neurocognition in older adults with cognitive impairments. Neurology, 92 (3), e212–e223. doi: http://doi.org/10.1212/wnl.0000000000006784
- Fish, P. V., Steadman, D., Bayle, E. D., Whiting, P. (2019). New approaches for the treatment of Alzheimer’s disease. Bioorganic & Medicinal Chemistry Letters, 29 (2), 125–133. doi: http://doi.org/10.1016/j.bmcl.2018.11.034
- Veitc, D. P., Weiner, M. W., Aisen, P. S., Beckett, L. A., Cairns, N. J., Green, R. C. et. al. (2019). Understanding disease progression and improving Alzheimer's disease clinical trials: Recent highlights from the Alzheimer's Disease Neuroimaging Initiative. Alzheimer's & Dementia, 15 (1), 106–152. doi:
- Devi, G., Scheltens, P. (2018). Heterogeneity of Alzheimer’s disease: consequence for drug trials? Alzheimer’s Research & Therapy, 10 (1). doi: http://doi.org/10.1186/s13195-018-0455-y
- Aisen, P. S., Cummings, J., Jack, C. R., Morris, J. C., Sperling, R., Frölich, L. et. al. (2017). On the path to 2025: understanding the Alzheimer’s disease continuum. Alzheimer’s Research & Therapy, 9 (1). doi: http://doi.org/10.1186/s13195-017-0283-5
- Tatulian, S. A. (2022). Challenges and hopes for Alzheimer’s disease. Drug Discovery Today, 27 (4), 1027–1043. doi: http://doi.org/10.1016/j.drudis.2022.01.016
- Obsiah rynku preparativ dlia likuvannia khvoroby Altsheimera siahne 12,9 mlrd dol. SShA u 2028 r. (2020) Apteka, 5, 42. Available at: https://www.apteka.ua/article/552579
- Sadiq, M. U., Kwak, K., Dayan, E. (2022). Model-based stratification of progression along the Alzheimer disease continuum highlights the centrality of biomarker synergies. Alzheimer’s Research & Therapy, 14 (1). doi: http://doi.org/10.1186/s13195-021-00941-1
- Musiek, E. S., Morris, J. C. (2021). Possible Consequences of the Approval of a Disease-Modifying Therapy for Alzheimer Disease. JAMA Neurology, 78 (2), 141–142. doi: http://doi.org/10.1001/jamaneurol.2020.4478
- Unifikovanyi klinichnyi protokol pervynnoi, vtorynnoi (spetsializovanoi), tretynnoi (vysokospetsializovanoi) ta paliatyvnoi medychnoi dopomohy. Dementsiia (2016). Nakaz MOZ Ukrainy No. 736 19.07.2016. Available at: https://www.dec.gov.ua/wp-content/uploads/2019/11/2016_736_ykpmd_dem.pdf
- Natsionalnyi perelik osnovnykh likarskykh zasobiv (2009). Postanova Kabinetu Ministriv Ukrainy No. 333. 25.03.2009. Available at: https://moz.gov.ua/uploads/0/3799-nacperelic_dodatok_web.pdf
- Pro zatverdzhennia chotyrnadtsiatoho vypusku Derzhavnoho formuliara likarskykh zasobiv ta zabezpechennia yoho dostupnosti (2022). Nakaz MOZ Ukrainy No. 1011. 13.06.2022. Available at: https://moz.gov.ua/article/ministry-mandates/nakaz-moz-ukraini-vid-13062022--1011-pro-zatverdzhennja-chotirnadcjatogo-vipusku-derzhavnogo-formuljara-likarskih-zasobiv-ta-zabezpechennja-jogo-dostupnosti
- Hudzenko, O. P., Tolochko, V. M. (2003). Farmakoekonomichni standarty likarskoho zabezpechennia pilhovoi katehorii naselennia promyslovykh rehioniv – khvorym tsukrovym i netsukrovym diabetom. Kharkiv: Vyd–vo NFaU, 24.
- Fang, J.-Q. (Ed.) (2017). Handbook of Medical Statistics. China: Sun Yat-Sen University.
- Kotvitska, A., Volkova, A., Korzh, I., Surikova, I. (2021). Comparative analysis of indicators that determine the effectiveness of the implementation of socio-economic determinants of health in Europe and Ukraine. ScienceRise: Pharmaceutical Science, 3 (31), 34–41. doi: http://doi.org/10.15587/2519-4852.2021.235787
##submission.downloads##
Опубліковано
Як цитувати
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2022 Maryna Fedotova, Hanna Panfilova, Liliia Hala, Alla Lebedyn, Liusine Simonian, Oleg Gerush, Gennadii Iurchenko, Аlina Palamar, Nataliia Sholoiko, Mariia Velia
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution 4.0 International License.
Наше видання використовує положення про авторські права Creative Commons CC BY для журналів відкритого доступу.