Влияние психоэмоционального напряжения на функциональное состояние нервно-мышечного аппарата и эффективность сенсомоторной деятельности высококвалифицированных спортсменов
DOI:
https://doi.org/10.15391/snsv.2017-4.019Ключові слова:
эффективность сенсомоторной деятельности, электронейромиография, спортсмены высокой квалификации, прыжки в водуАнотація
Цель: оценка влияния уровня психоэмоционального напряжения и эффективности психической саморегуляции на функциональное состояние нервно-мышечного аппарата и эффективность сенсомоторной деятельности высококвалифицированных спортсменов, специализирующихся в сложнокоординационных видах спорта (на примере прыжков в воду).
Материал и методы: в исследовании принимали участие 14 спортсменов высокого класса (МС, МСМК, ЗМС) в возрасте 15–30 лет. Для определения психофизиологических свойств нервной системы спортсменов использовали диагностический комплекс «Диагност-1». Электронейромиографическое исследование проводили на нейродиагностическом комплексе «Nicolet Viking Select». Для дифференцированной оценки уровня стресса, эмоционального состояния респондентов, а также для оценки эффективности психической саморегуляции была использована методика выбора цветов.
Результаты: выявлены взаимосвязи эффективности психической саморегуляции и адаптивности, интенсивности существующего стресса, эмоциональной устойчивости и вегетативного баланса с электронейромиографическими характеристиками, силой и функциональной подвижностью нервных процессов, точностью реакции на движущийся объект и соотношением реакций опережения и запаздывания, эффективностью сенсомоторной деятельности.
Выводы: выявленные взаимосвязи эффективности психической саморегуляции и адаптивности, интенсивности существующего стресса, эмоциональной устойчивости и вегетативного баланса с типологическими свойствами высших отделов центральной нервной системы и электронейромиографическими характеристиками спортсменов могут иметь прогностическую ценность и использоваться для оптимизации спортивного совершенствования перспективной молодежи.
Посилання
Бадалян, Л.О., Скворцов, И.А. (1986), Клиническая электромиография, Медицина, Москва.
Бурлачук, Л.Ф. (1982), Психодиагностические методы исследования личности, Знание, Киев.
Вейнберг, Р.С., Гоулд, Д. (2014), Психологія спорту, Олімп. л-ра, Киев. 4. Воронова, В.І. (2007), Психологія, Олімп. л-ра, Киев.
Воронова, В. (2013), "Психологическое обеспечение подготовки спортсменов в футболе", Наука в олимпийском спорте, Вып. 4, С. 32-39.
Ильин, Е.П. (2001), Дифференциальная психофизиология, Питер, СПб.
Китаев-Смык, Л.А. (2009), Психология стресса. Психологическая антропология стресса, Академический проект, Москва.
Кокун, О.М. (2004), Оптимизация адаптационных возможностей человека: психофизиологический аспект обеспечения деятельности, Миллениум, Киев.
Колосова, Е.В., Халявка, Т.А., Горенко, З.А. (2017), "Сравнение электронейромиографических показателей у спортсменов, специализирующихся в прыжках в воду и велоспорте", Фізична культура, спорт та здоров'я нації: збірник наукових праць, Вип. 3(22), С. 319-323.
Команцев, В.Н. (2006), Методические основы клинической электронейромиографии. Руководство для врачей, Санкт-Петербург.
Кузьмин, М.А. (2011), "Сравнение адаптированности спортсменов различных специализаций", Ученые записки университета имени П.Ф. Лесгафта, № 9(79), С. 94-97.
Леутин, В.П., Николаева, Е.И., Фомина, Е.В. (2007), "Асимметрия мозга и адаптация человека", Асимметрия, № 1, Т. 1, С. 71-73.
Ломов, Б.Ф. (1984), Методологические и теоретические проблемы психологии, Наука, Москва.
Лысенко, Е.Н., Шинкарук, О.А. (2015), "Влияние на проявление нейродинамических свойств спортсменов полового диморфизма и напряженной физической работы", Наука и спорт: современные тенденции, Т. 6., № 1, С. 11-18.
Люшер, М. (2002), Цветовой тест Люшера, перевод с англ, Сова, СПб., ЭКСМО-Пресс, Москва.
Маврич, С.І., Тананакіна, Т.П. (2013), "Психологічні особливості працівників з різним психофізіологічним статусом, зайнятих у вугледобувній та хімічній галузі екологічно небезпечних районах Луганської області", Перспективи медицини та біології, Т. 5, № 2, С. 159-166.
Макаренко, М.В., Лизогуб, В.С. (2003), "Комп’ютерна система “Діагност-1”для визначення нейродинамічних властивостей вищої нервової діяльності людини", Особливості формування та становлення психофізіологічних функцій в онтогенезі: Мат. Всеукр. наук. симпозiуму, Черкаси, С. 60.
Макаренко, М.В., Лизогуб, В.С., Безкопильний, О.П. (2004), "Нейродинамічні властивості спортсменів різної кваліфікації та спеціалізації", Актуальні проблеми фізичної культури і спорту, № 4, С. 105-109.
Макаренко, М.В., Лизогуб, В.С., Безкопильний, О.П. (2014), Методичні вказівки до практикуму з диференціальної психофізіології та фізіології вищої нервової діяльності людини, Київ-Черкаси.
Меерсон, Ф.З., Пшенникова, М.Г. (1988), Адаптация к стрессорным ситуациям и физическим нагрузкам, Медицина, Москва.
Москаленко, О.Л., Пуликов, А.С. (2014), "Особенности адаптации организма юношей в условиях городского антропотехногенного загрязнения окружающей среды", Фундаментальные исследования, № 10-4, С. 705-709, режим доступу: https://www.fundamental-research.ru/ru/article/view?id=35608 (дата обращения: 12.07.2017).
Никифоров, Г.С. (2005), Практикум по психологии здоровья, Питер, СПб.
Опанасенко, В.В., Пишнов, Г.Ю. (2002), "Оцінка функціонального стану організму людини за психологічним кольоровим тестом", Довкілля та здоров’я, № 4(23), С. 73-76.
Платонов, В.Н. (2015), Система подготовки спортсменов в олимпийском спорте. Общая теория и ее практические приложения, в 2 кн., Кн. 1, Олимп. Лит., Киев.
Романюк, В.Л., Пилипака, Ю.І. (2016), "Реактивність та психічне здоров’я особистості", Психологія: реальність і перспективи: Збірник наукових праць Рівненського державного гуманітарного університету, Випуск 7, С. 182-188.
Таймазов, В.А., Бакулев, С.Е. (2007), "Развитие системного подхода к изучению деятельности человека", Ученые записки университета им. Лесгафта, № 1, С. 68-75.
Уилмор, Д.Х., Костилл, Д.Л. (2001), Физиология спорта, Олимп. лит. Киев.
Федорчук, С.В., Лисенко, Е.Н., Романюк, В.Л. (2017), "Стрессоустойчивость и характер реакции на движущийся объект у спортсменов-велосипедистов", Актуальные научные исследования в современном мире: Сб. научных трудов ХХV Междунар. научн. конф., 26–27 мая 2017 г., Переяслав-Хмельницкий, Вып. 5(25), Ч. 7, ГВУЗ «Переяслав-Хмельницкий государственный педагогический университет имени Григория Сковороды», Переяслав-Хмельницкий, С. 142-147, режим доступу: https://iscience.in.ua
Филиппов, М., Ильин, В. (2014), "Современные аспекты психофизиологического понимания надежности спортсмена", Наука в олимпийском спорте, № 4, С. 29-35.
Філіппов, М.М., Тимошкін, В.М. (2014), "Психофізіологічні уявлення про надійність у спорті", Інтегративна антропологія, № 1, С. 49-52.
Шинкарук, О., Лысенко, Е. (2004), "Влияние полового диморфизма и физических нагрузок на проявление нейродинамических свойств у спортсменов высокого класса", Наука в Олимпийском спорте, № 1, С. 75-79.
Шинкарук, О.А., Лисенко, О.М., Гуніна, Л.М. та ін. (2009), Медико-біологічне забезпечення підготовки спортсменів збірних команд України з олімпійських видів спорту, Олімп. л-ра. Київ.
Шинкарук, О., Лисенко, О., Федорчук, С. (2017), "Стрес та його вплив на змагальну та тренувальну діяльність спортсменів", Фізична культура, спорт та здоров’я нації: збірник наукових праць, Вип. 3(22), ТОВ «Планер», Вінниця, С. 469-476, режим доступу: http://93.183.203.244:8080/xmlui/handle/123456789/646
Щербатых, Ю.В. (2003), "Насколько метод цветовых выборов Люшера измеряет вегетативный компонент тревоги?", Прикладные информационные аспекты медицины, Т. 5, № 1-2, С. 108-113.
Raedeke, T. & Smith, A.L. (2004), "Sport psychology", Journal of Sport & Exercise Psychology, Vol. 26, pp. 525-541, available at: http://www.humankinetics.com/acucustom/sitename/Documents/DocumentItem/4341.pdf
##submission.downloads##
Опубліковано
Як цитувати
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2017 Светлана Федорчук, Елена Лысенко, Елена Колосова, Татьяна Халявка, Владимир Романюк
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution 4.0 International License.
Наше видання використовує положення про авторські права CREATIVE COMMONS для журналів відкритого доступу.
Автори, які публікуються у цьому журналі, погоджуються з наступними умовами:
1. Автори залишають за собою право на авторство своєї роботи та передають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons Attribution License, котра дозволяє іншим особам вільно розповсюджувати опубліковану роботу з обов'язковим посиланням на авторів оригінальної роботи та першу публікацію роботи у цьому журналі.
2. Автори мають право укладати самостійні додаткові угоди щодо неексклюзивного розповсюдження роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом (наприклад, розміщувати роботу в електронному сховищі установи або публікувати у складі монографії), за умови збереження посилання на першу публікацію роботи у цьому журналі.