Взаємозв’язок попередніх обертань молоту у кваліфікованих метальниць молоту
DOI:
https://doi.org/10.15391/snsv.2021-1.003Анотація
Мета: дослідити взаємозв’язок першого попереднього обертання молоту із другим у кваліфікованих металь-ниць молоту.
Матеріал і методи: досліджувалися 8 кваліфікованих метальниць молоту, фіналісток Чемпіонату світу та кубків Європи, упродовж сезонів 2016-2019 рр. У роботі були використані наступні методи: аналіз і узагальнення науково-методичної літератури, аналіз матеріалів відеозйомки, методи математичної статистики.
Результати: у результаті кореляційного аналізу найбільш тісний взаємозв’язок було зафіксовано між часом другого попереднього обертання молоту, лінійною, кутовою швидкостями молоту, відцентрованою силою молоту, які мали спортсменки наприкінці другого попереднього обертання молоту та показниками: кут у правому, ліво-му ліктьових суглобах, що мали метальниці наприкінці першого попереднього обертання молоту r=0,734-0,833. Результати дослідження показали, що із збільшенням кутів у ліктьових суглобах впродовж першого попереднього обертання молоту, у досліджуваних спортсменок буде спостерігатися підвищення швидкісних показників молоту, відцентрованої сили молоту наприкінці другого попереднього обертання молоту, а також збільшуватися час друго-го попереднього обертання молоту. Такі параметри техніки першого обертання молоту як: лінійна швидкість мо-лоту; кутова швидкість молоту; відцентрована сила молоту; тривалість першого попереднього обертання молоту – суттєвого впливу на показники техніки другого попереднього обертання молоту не мали.
Висновки: встановлено, що для ефективного виконання другого попереднього обертання молоту в технічній підготовці під час удосконалення техніки першого обертання молоту найбільше уваги слід приділяти кутам у лік-тьових суглобах, траєкторії руху кулі молоту, куту у правому колінному суглобі і висоті підйому п’ятки лівої ноги над опорою наприкінці першого попереднього обертання молоту.
Ключові слова: техніка, біомеханічні параметри, попередні обертання молоту, кваліфіковані спортсменки, метання молоту
Посилання
Рожков В. О. (2020), «Взаємозв’язок техніки другого попереднього обертання молоту з технікоюпершого обертання з молотом у кваліфікованих метальниць», Науковий часопис НПУ ім. Драгоманова. Серія 15: Науково-педагогічні проблеми фізичної культури (фізична культура і спорт), № 2 (112), С. 144-148.
Рожков В. О. (2018), «Особливості виконання попередніх обертань молоту кваліфікованими метальниками», Науковий часопис НПУ ім. Драгоманова. Серія 15: Науково-педагогічні проблеми фізичної культури (фізична культура і спорт), № 10 (104), С. 75-81.
Рожков В. О. (2019), «Вплив техніки замаху молоту на техніку його першого попереднього обертання у кваліфікованих метальників», Науковий часопис НПУ ім. Драгоманова. Серія 15: Науково-педагогічні проблеми фізичної культури (фізична культура і спорт), № 3 (111), С. 156-163.
Bartonietz K. (2000), Hammer throwing: problems and prospects, Blackwell Science, United Kingdom, pp. 459-486.
Fujii N., Koyama, Y. (2007), «Reexamination of acceleration mechanism in hammer throw», Journal of Biomechanics, № 40 (2), pp. 622.
Isele R., Nixdorf, E. (2010), «Biomechanical analysis of the hammer throw at the 2009 IAAF World Championships in Athletics», New studies in athletics, № 25, рр. 37-60.
Judge L. (2000), «The hammer throw for men & women», Coach and athletic director, № 69 (7), рр. 36-41.
Murofushi K., Sakurai S., Umegaki K. (2007), «Hammer acceleration due to the thrower and hammer movement patterns», Sports biomechanics, № 6 (3), рр. 301-314.
Shuai W., Jihe Z., Chong J. (2014), «Kinematics Analysis on the Throwing Skills of Elite Chinese Male Hammer Athletes», Japan Journal of Physical Education, Health and Sport Sciences, № 950 (4), рр. 91-92.
Silvester J. (2003), Complete book of throws, Human Kinetics, South Australia, pp. 131-155.
##submission.downloads##
Опубліковано
Як цитувати
Номер
Розділ
Ліцензія
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution 4.0 International License.
Наше видання використовує положення про авторські права CREATIVE COMMONS для журналів відкритого доступу.
Автори, які публікуються у цьому журналі, погоджуються з наступними умовами:
1. Автори залишають за собою право на авторство своєї роботи та передають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons Attribution License, котра дозволяє іншим особам вільно розповсюджувати опубліковану роботу з обов'язковим посиланням на авторів оригінальної роботи та першу публікацію роботи у цьому журналі.
2. Автори мають право укладати самостійні додаткові угоди щодо неексклюзивного розповсюдження роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом (наприклад, розміщувати роботу в електронному сховищі установи або публікувати у складі монографії), за умови збереження посилання на першу публікацію роботи у цьому журналі.