Соціальний інтелект учителя як чинник стимулювання пізнавальних інтересів учнів
DOI:
https://doi.org/10.32626/2227-6246.2021-54.34-56Ключові слова:
соціальний інтелект, стимулювання пізнавальних інтересів учнів, міжособистісна взаємодія, комунікація, емоційна чутливість, комунікативна сумісністьАнотація
Мета статті – провести експериментальне дослідження соціального інтелекту вчителя як чинника стимулювання пізнавальних інтересів учнів.
Для розв’язання поставлених у роботі завдань використано такі теоретичні методи дослідження: категоріальний, структурно-функціональний, аналіз, систематизація, моделювання, узагальнення, а також емпіричні методи, зокрема, констатувальне дослідження й формувальний експеримент. Для діагностики рівня розвитку соціального інтелекту нами застосовано «Методику дослідження соціального інтелекту» Дж. Гілфорда та М. О’Саллівена в адаптації О.С. Михайлової.
Результати дослідження. Отримані дані свідчать про те, що жінки (вчителі природничо-гуманітарного циклу) мають більшу чутливість до характеру та різних проявів людських взаємостосунків і здатні виявляти неабияку рольову гнучкість щодо ситуації, яка виникає. Це пояснюється тим, що виховання в парадигмі «любові» (захоплення) до природничо-гуманітарних дисциплін сприяє розвитку в жінок стилю, спрямованого на емоційну чутливість, комунікативну сумісність. У чоловіків, навпаки, заохочується розвиток здатності приховувати й пригнічувати свої почуття, тобто, заохочується емоційна стриманість, змагальність, активність, здатність до контролю ситуації.
Визначено, що якщо говорити, зокрема, про соціальний інтелект і його роль у педагогічній діяльності, то останню слід аналізувати в аспекті впливу на її продуктивність, ефективність і умови оптимізації. При цьому слід зазначити, що у педагогічній діяльності поняття «продуктивність» розглядається з двох позицій: як функціональна і психологічна продуктивність. Функціональними продуктами діяльності педагога є чітко вибудована система дидактичних методів і прийомів, базовими актуалізаторами яких є комунікативні вміння, а психологічними – новоутворення особистості учня, рівень соціальної адаптації, які сприятимуть становленню соціального інтелекту.
Висновки. З урахуванням специфіки кожного конкретного об’єкта педагогічна діяльність вибудовується за законами здійснення комунікації. У будь-якій класифікації структури спілкування на першому плані постає його когнітивний аспект, який значною мірою зумовлює продуктивність педагогічної діяльності. В емпіричному дослідженні виявлено закономірності впливу рівня продуктивності діяльності на розуміння поведінки партнера по спілкуванню, що свідчить про актуалізацію соціального інтелекту. Нами встановлено, що педагоги з низьким рівнем продуктивності педагогічної діяльності здатні сприймати лише зовнішні прояви поведінки партнера по комунікації, не аналізуючи його цілі та мотиви. Разом із тим, педагоги з високим рівнем продуктивності педагогічної діяльності здатні розуміти глибинну сутність особистісно-інтеграційних властивостей індивіда, виявляючи цілі й мотиви його поведінки.
Доведено, що продуктивність педагогічної діяльності безпосередньо залежить від ефективності пізнання педагогом особистості учнів, тобто соціально-перцептивних особливостей як учителя, так і школярів.
На нашу думку, соціальний інтелект педагога актуалізується завдяки механізмам пізнання педагогом особистості учня. Одним із таких механізмів є педагогічна соціально-перцептивна стереотипізація. Нами встановлено вплив оцінних еталонів-стереотипів на соціально-перцептивну стереотипізацію. Доведено, що негативний вплив на міжособистісну взаємодію в педагогічному процесі мають стереотипи, які набувають абсолютного, незмінного характеру, але якщо для педагога домінуючими є суб’єктивні оцінні стереотипи, і вчитель орієнтується на їх зміст із метою власне суб’єктивної оцінки особистості учня, то згодом цей механізм педагогічної діяльності фасилітуватиме вивчення особистості з професійної точки зору. Своєю чергою, все це свідчить про неабиякий рівень розвитку соціального інтелекту педагога.
Посилання
Guilford, J., & O’Sulliven, M. (2007). Test «Sotsialnyi intellekt» [Test «Research of Social Intelligence»]. Retrieved from https://lib.chmnu.edu.ua/pdf/posibnuku/160/41.pdf [in Russian].
Honcharuck, N., & Onufriieva, L. (2018). Psykholohichnyi analiz rivniv pobudovy komunikatyvnykh dii [Psychological analysis of levels of communicative actions’ constructing]. Psykholinhvistyka. Psikholingvistika. Psycholinguistics – Psycholinguistics. Psycholinguistics. Psycholinguistics, 24 (1), 97–117. Retrieved from https://doi.org/10.31470/2309-1797-2018-24-1-97-117 [in Ukrainian].
Benson, P. (2001). Teaching and Researching Autonomy in Language Learning. Harlow : Longman.
Mykhalchuk, N., & Ivashkevych, E. (2018). Psycholinguistic features of the development of social intelligence of the teacher. Psykholinhvistyka. Psikholingvistika. Psycholinguistics – Psycholinguistics. Psycholinguistics. Psycholinguistics, 23 (1), 242–257. Retrieved from https://doi.org/10.5281/zenodo.1211618 .
Mykhalchuk, N., & Kryshevych, O. (2019). The peculiarities of the perception and understanding of Sonnets written by W. Shakespeare by the students of the Faculty of Foreign Languages. Psykholinhvistyka. Psikholingvistika. Psycholinguistics – Psycholinguistics. Psycholinguistics. Psycholinguistics, 26 (1), 265–285. Retrieved from https://doi.org/10.31470/2309-1797-2019-26-1-265-285 .
Nunan, D. (2003). Nine steps to learner autonomy. Retrieved on June, 20. Retrieved from http://www.andrasprak.su.se/polopoly_fs/1.84007.1333707257!/menu/standard/file/2003_11_Nunan_eng.pdf .
Onufriieva, L., & Ivashkevych, Ed. (2021). Contemporary approaches to the problem of the development of cognitive activity of pupils according to the ways of managing the young learner’s classroom. Zbirnyk naukovykh prats «Problemy suchasnoi psykholohii» – Collection of research papers «Problems of modern Psychology», 52, 61–83. Retrieved from https://doi.org/10.32626/2227-6246.2021-52.61-83 .
Onufriieva, L., & Ivashkevych, Ed. (2021). The development of learner’s autonomy by the way of the formation of social intelligence. Zbirnyk naukovykh prats «Problemy suchasnoi psykholohii» – Collection of research papers «Problems of modern Psychology», 51, 9–32. Retrieved from https://doi.org/10.32626/2227-6246.2021-51.9-32 .
##submission.downloads##
Опубліковано
Як цитувати
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2021 Едуард Івашкевич, Ліана Онуфрієва
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by-nc/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution-NonCommercial 4.0 International License.
Редакція має повне право публікувати у Збірнику оригінальні наукові статті як результати теоретичних і експериментальних досліджень, які не знаходяться на розгляді для опублікування в інших виданнях. Автор передає редколегії Збірника права на розповсюдження електронної версії статті, а також електронної версії англомовного перекладу статті (для статей українською та російською мовою) через будь-які електронні засоби (розміщення на офіційному web-сайті Збірника, в електронних базах даних, репозитаріях та ін).
Автор публікації зберігає за собою право без узгодження з редколегією та засновниками використовувати матеріали статті: а) частково чи повністю в освітніх цілях; б) для написання власних дисертацій; в) для підготовки абстрактів, доповідей конференцій та презентацій.
Автор публікації має право розміщувати електронні копії статті (у тому числі кінцеву електронну версію, завантажену з офіційного web-сайту Збірника) на:
- персональних web-ресурсах усіх Авторів (web-сайти, web-сторінки, блоги тощо);
- web-ресурсах установ, де працюють Автори (включно з електронними інституційними репозитаріями);
- некомерційних web-ресурсах відкритого доступу (наприклад, arXiv.org).
Але в усіх випадках обов’язковою є наявність бібліографічного посилання на статтю або гіперпосилання на її електронну копію, що містяться на офіційному сайті Збірника.