Розробка методологічних основ побудови класифікатору загроз кіберфізичних систем
DOI:
https://doi.org/10.15587/1729-4061.2020.205702Ключові слова:
синергетична модель загроз, класифікатор загроз кіберфізичних систем, інформаційна безпека, кібербезпекаАнотація
В умовах появи повномасштабного квантового комп'ютера ставиться під сумнів стійкість практично всіх алгоритмів симетричної і несиметричної криптографії. При цьому бурхливе зростання обчислювальних ресурсів ІТ і технологій "G" сприяє збільшенню зростання атак на інформаційно-комунікаційні (ICS) і кіберфізічні системи (CPS). Ці системи є ядром сучасних інформаційно-критичних кібернетичних систем (CCIS). В таких умовах першочерговим завданням підтримки необхідного рівня безпеки є класифікація сучасних загроз, які комплексируются з методами соціальної інженерії і набувають ознак синергії і гибридности. У роботі пропонується синергетична модель загроз на ICS/CPS, яка враховує спрямованість загроз на синергію і гибридность, і комплексірований вплив складових безпеки: інформаційну безпеку (ІБ), кібербезпеку (КБ), безпеку інформації (БІ). Такий підхід дозволяє розробити методологічні основи побудови уніфікованого класифікатора загроз кіберфізичних систем, забезпечити формування множин критичних загроз, критичних точок в елементах інфраструктури ICS/CPS, на основі мінімальних обчислювальних, людських і економічних витрат. Розроблена методика визначення категорії зловмисника дозволяє систематизувати зловмисника і на основі аналізу вагових коефіцієнтів сформувати матрицю відповідності між можливостями зловмисників різних категорій і технічними засобами захисту інформації (ТСЗІ). Ці дії істотно знижують рівень ризику реалізації атаки певними категоріями зловмисників і дозволять забезпечити плановість у формуванні як політики ІБ, так і відповідних профілів захистуПосилання
- Alguliyev, R., Imamverdiyev, Y., Sukhostat, L. (2018). Cyber-physical systems and their security issues. Computers in Industry, 100, 212–223. doi: https://doi.org/10.1016/j.compind.2018.04.017
- Cárdenas, A. A., Amin, S., Lin, Z.-S., Huang, Y.-L., Huang, C.-Y., Sastry, S. (2011). Attacks against process control systems. Proceedings of the 6th ACM Symposium on Information, Computer and Communications Security - ASIACCS ’11. doi: https://doi.org/10.1145/1966913.1966959
- Gollmann, D. (2013). Security for Cyber-Physical Systems. Lecture Notes in Computer Science, 12–14. doi: https://doi.org/10.1007/978-3-642-36046-6_2
- Cardenas, A., Amin, S., Sinopoli, B., Giani, A., Perrig, A., Sastry, S. (2009). Challenges for securing cyber physical systems. Workshop on future directions in cyber-physical systems security.
- Pfleeger, C. P., Pfleeger, S. L. (2006). Security in Computing. Prentice Hall, 880.
- Cebula, J. J., Young, L. R. (2010). A taxonomy of operational cyber security risks. Technical report, DTIC Document.
- Kang, D.-J., Lee, J.-J., Kim, S.-J., Park, J.-H. (2009). Analysis on cyber threats to SCADA systems. 2009 Transmission & Distribution Conference & Exposition: Asia and Pacific. doi: https://doi.org/10.1109/td-asia.2009.5357008
- Nicholson, A., Webber, S., Dyer, S., Patel, T., Janicke, H. (2012). SCADA security in the light of Cyber-Warfare. Computers & Security, 31 (4), 418–436. doi: https://doi.org/10.1016/j.cose.2012.02.009
- Guide for conducting risk assessments (2012). NIST. doi: https://doi.org/10.6028/nist.sp.800-30r1
- Cyber threat source descriptions. US-CERT. Available at: https://ics-cert.us-cert.gov/content/cyber-threat-source-descriptions
- Milov, O., Korol, O., Khvostenko, V. (2019). Development of the classification of the cyber security agents bounded rationality. Control, Navigation and Communication Systems. Academic Journal, 4 (56), 82–90. doi: https://doi.org/10.26906/sunz.2019.4.082
- Yevseiev, S. (2017). Intruder model of access rights in the automated banking system based on a synergistic approach. Naukovo-tekhnichnyi zhurnal “Informatsiyna bezpeka”, 2 (26), 110–120.
- Kravets, D. (2009). Feds: Hacker disabled offshore oil platforms’ leak-detection system. Available at: https://www.wired.com/2009/03/feds-hacker-dis/
- Chattopadhyay, A., Prakash, A., Shafique, M. (2017). Secure Cyber-Physical Systems: Current trends, tools and open research problems. Design, Automation & Test in Europe Conference & Exhibition (DATE), 2017. doi: https://doi.org/10.23919/date.2017.7927154
- Dell security annual threat report. Available at: https://proconics.co.za/wp-content/uploads/2017/10/2425.pdf
- Walker, J. J. (2012). Cyber Security Concerns for Emergency Management. Emergency Management. doi: https://doi.org/10.5772/34104
- Ali, N. S. (2016). A four-phase methodology for protecting web applications using an effective real-time technique. International Journal of Internet Technology and Secured Transactions, 6 (4), 303. doi: https://doi.org/10.1504/ijitst.2016.10003854
- Park, K.-J., Zheng, R., Liu, X. (2012). Cyber-physical systems: Milestones and research challenges. Computer Communications, 36 (1), 1–7. doi: https://doi.org/10.1016/j.comcom.2012.09.006
- Hansman, S., Hunt, R. (2005). A taxonomy of network and computer attacks. Computers & Security, 24 (1), 31–43. doi: https://doi.org/10.1016/j.cose.2004.06.011
- Goel, S., Chen, V. (2005). Information security risk analysis – a matrix-based approach. Proceedings of the Information Resource Management Association (IRMA) International Conference. San Diego.
- Kjaerland, M. (2006). A taxonomy and comparison of computer security incidents from the commercial and government sectors. Computers & Security, 25 (7), 522–538. doi: https://doi.org/10.1016/j.cose.2006.08.004
- Blackwell, C. (2010). A security ontology for incident analysis. Proceedings of the Sixth Annual Workshop on Cyber Security and Information Intelligence Research - CSIIRW ’10. doi: https://doi.org/10.1145/1852666.1852717
- Yevseiev, S., Karpinski, M., Shmatko, O., Romashchenko, N., Gancarczyk, T. (2019). Methodology of the cyber security threats risk assessment based on the fuzzy-multiple approach. 19th International Multidisciplinary Scientific GeoConference (SGEM 2019). Sofia, 437.
- Pollock, G. M., Atkins, W. D., Schwartz, M. D., Chavez, A. R., Urrea, J. M., Pattengale, N. et. al. (2010). Modeling and simulation for cyber-physical system security research, development and applications. doi: https://doi.org/10.2172/1028942
- Ahmad, R., Yunos, Z. (2012). A dynamic cyber terrorism framework. International Journal of Computer Science and Information Security, 10 (2), 149–158.
- Loukas, G., Gan, D., Vuong, T. (2013). A taxonomy of cyber attack and defence mechanisms for emergency management networks. 2013 IEEE International Conference on Pervasive Computing and Communications Workshops (PERCOM Workshops). doi: https://doi.org/10.1109/percomw.2013.6529554
- Framework for Improving Critical Infrastructure Cybersecurity. Version 1.0 (2014). National Institute of Standards and Technology. Available at: http://securityaffairs.co/Downloads/cybersecurity-framework-021214-final.pdf
- Hughes, J., Cybenko, G. (2014). Three tenets for secure cyber-physical system design and assessment. Cyber Sensing 2014. doi: https://doi.org/10.1117/12.2053933
- Buchyk, S. (2016). The methodology of analysis of risks of tree that identifiers the state informative resources. Ukrainian Information Security Research Journal, 18 (1), 81–89. doi: https://doi.org/10.18372/2410-7840.18.10116
- Yevseiev, S., Rzayev, K., Mammadova, T., Samedov, F., Romashchenko, N. (2018). Classification of cyber cruise of informational resources of automated banking systems. Cybersecurity: Education, Science, Technique, 2 (2), 47–67. doi: https://doi.org/10.28925/2663-4023.2018.2.4767
- Chen, L., Jordan, S., Liu, Y.-K., Moody, D., Peralta, R., Perlner, R., Smith-Tone, D. (2016). Report on Post-Quantum Cryptography. NIST. doi: https://doi.org/10.6028/nist.ir.8105
- Nurdinov, R. A., Batova, T. N. (2013). Approaches and methods of rationale choosing of information protection facilities. Sovremennye problemy nauki i obrazovaniya, 2, 395. Available at: https://www.elibrary.ru/item.asp?id=21285749
- Katorin, Yu. F., Nurdinov, R. A., Zaytseva, N. M. (2015). Model' kolichestvennoy otsenki riskov bezopasnosti informatsionnoy sistemy. Vestnik mezhdunarodnyh nauchnyh konferentsiy, 12 (16), 77–86. Available at: https://www.elibrary.ru/item.asp?id=25663945
- Howard, J. (1997). An Analysis of Security Incidents on the Internet 1989–1995. Pennsylvania. Available at: https://resources.sei.cmu.edu/asset_files/WhitePaper/1997_019_001_52455.pdf
##submission.downloads##
Опубліковано
Як цитувати
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2020 Olexander Shmatko, Svitlana Balakireva, Andrii Vlasov, Nataliya Zagorodna, Olha Korol, Oleksandr Milov, Oleksii Petrov, Serhii Pohasii, Khazail Rzayev, Vladyslav Khvostenko
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution 4.0 International License.
Закріплення та умови передачі авторських прав (ідентифікація авторства) здійснюється у Ліцензійному договорі. Зокрема, автори залишають за собою право на авторство свого рукопису та передають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons CC BY. При цьому вони мають право укладати самостійно додаткові угоди, що стосуються неексклюзивного поширення роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом, але за умови збереження посилання на першу публікацію статті в цьому журналі.
Ліцензійний договір – це документ, в якому автор гарантує, що володіє усіма авторськими правами на твір (рукопис, статтю, тощо).
Автори, підписуючи Ліцензійний договір з ПП «ТЕХНОЛОГІЧНИЙ ЦЕНТР», мають усі права на подальше використання свого твору за умови посилання на наше видання, в якому твір опублікований. Відповідно до умов Ліцензійного договору, Видавець ПП «ТЕХНОЛОГІЧНИЙ ЦЕНТР» не забирає ваші авторські права та отримує від авторів дозвіл на використання та розповсюдження публікації через світові наукові ресурси (власні електронні ресурси, наукометричні бази даних, репозитарії, бібліотеки тощо).
За відсутності підписаного Ліцензійного договору або за відсутністю вказаних в цьому договорі ідентифікаторів, що дають змогу ідентифікувати особу автора, редакція не має права працювати з рукописом.
Важливо пам’ятати, що існує і інший тип угоди між авторами та видавцями – коли авторські права передаються від авторів до видавця. В такому разі автори втрачають права власності на свій твір та не можуть його використовувати в будь-який спосіб.