Розробка високоефективної установки для відділення шкірки від м'якоті дині
DOI:
https://doi.org/10.15587/1729-4061.2023.281285Ключові слова:
шкірка та м'якоть кавуна та гарбуза, пристрій для відділення шкіркиАнотація
Об’єктом дослідження є розробка установки для відділення шкірки баштанних культур (кавун, гарбуз) для їх подальшої переробки. Шкірка дині містить такі важливі сполуки, як мінерали, поліненасичені жирні кислоти, токофероли, поліфеноли, каротиноїди та фітостероли. Шкірка кавуна і гарбуза становить досить значну частку плодів, варіюючи в кавуні від 15 % до 40 %, гарбузі 5–20 % від загальної маси різних комерційних сортів, які зазвичай викидаються як побічні продукти після комерційна переробка. Таким чином, шкірка залишається масовим побічним продуктом, найважливішим серед сільськогосподарських харчових відходів, завдяки вмісту в ній природних антиоксидантів та інших поживних речовин. Проте промислове використання шкірки кавуна і гарбуза ускладнюється відсутністю ефективної техніки відокремлення баштанних культур від шкірки. Тому дослідження щодо розробки установки для відділення шкірки баштанних культур (кавуна, гарбуза) є актуальними.
Розроблені установки для відділення м'якоті від шкірки динь мають ряд недоліків, тому видається актуальною розробка установки для відділення шкірки динь.
Розроблена установка має ряд переваг в порівнянні з аналогами. Наприклад, низький знос ножа забезпечується за рахунок того, що при розрізанні фруктів сила різання розподіляється по всій довжині ножа. Простота конструкції і знижені навантаження на ріжучий інструмент, а також ефективна конструкція ножа у формі півсфери забезпечує максимальне видалення м'якоті з шкірки
Посилання
- The International Day for the Dissemination of Information about Food Losses and Food Waste (2022).
- Chakrabarty, N., Mourin, M. M., Islam, N., Haque, A. R., Akter, S., Siddique, A. A., Sarker, M. (2020). Assessment of the Potential of Watermelon Rind Powder for the Value Addition of Noodles. Journal of Biosystems Engineering, 45 (4), 223–231. doi: https://doi.org/10.1007/s42853-020-00061-y
- Chakrabarty, N., Mourin, M. M., Islam, N., Haque, A. R., Akter, Mst. S., Siddique, M. A. A., Sarker, M. (2020). Correction to: Assessment of the Potential of Watermelon Rind Powder for the Value Addition of Noodles. Journal of Biosystems Engineering, 45 (4), 281–281. doi: https://doi.org/10.1007/s42853-020-00068-5
- Imarcgroup. Available at: https://www.imarcgroup.com/
- Sarangi, P. K., Singh, A. K., Srivastava, R. K., Gupta, V. K. (2023). Recent Progress and Future Perspectives for Zero Agriculture Waste Technologies: Pineapple Waste as a Case Study. Sustainability, 15 (4), 3575. doi: https://doi.org/10.3390/su15043575
- Sadovnikov, M. A. (2012). Obosnovanie konstruktivno-tekhnologicheskikh parametrov mashiny dlya rezaniya ochischennoy myakoti plodov bakhchevykh pri pererabotke na tsukaty. Volgograd, 24.
- Tultabayev, M., Chomanov, U., Tultabayeva, T., Shoman, A., Dodaev, K., Azimov, U., Zhumanova, U. (2022). Identifying patterns in the fatty-acid composition of safflower depending on agroclimatic conditions. Eastern-European Journal of Enterprise Technologies, 2 (11 (116)), 23–28. doi: https://doi.org/10.15587/1729-4061.2022.255336
- Bellary, A. N., Indiramma, A. R., Prakash, M., Baskaran, R., Rastogi, N. K. (2016). Anthocyanin infused watermelon rind and its stability during storage. Innovative Food Science & Emerging Technologies, 33, 554–562. doi: https://doi.org/10.1016/j.ifset.2015.10.010
- Hoque, M. M., Ara, S., Begum, S., Kamal, A. M., Sayeed, S. (2015). Morphometric Analysis of Dry Adult Human Mandibular Ramus. Bangladesh Journal of Anatomy, 12 (1), 14–16. doi: https://doi.org/10.3329/bja.v12i1.22612
- Ninčević Grassino, A., Rimac Brnčić, S., Badanjak Sabolović, M., Šic Žlabur, J., Marović, R., Brnčić, M. (2023). Carotenoid Content and Profiles of Pumpkin Products and By-Products. Molecules, 28 (2), 858. doi: https://doi.org/10.3390/molecules28020858
- Rico, X., Gullón, B., Alonso, J. L., Yáñez, R. (2020). Recovery of high value-added compounds from pineapple, melon, watermelon and pumpkin processing by-products: An overview. Food Research International, 132, 109086. doi: https://doi.org/10.1016/j.foodres.2020.109086
- Kabylda, A., Serikbay, G., Myktabaeva, M., Atanov, S., Muslimov, N., Tultabayev, M. (2022). Development of gluten-free pasta products based on multivariate analysis. Eastern-European Journal of Enterprise Technologies, 5 (11 (119)), 6–11. doi: https://doi.org/10.15587/1729-4061.2022.265790
- Fabani, M. P., Capossio, J. P., Román, M. C., Zhu, W., Rodriguez, R., Mazza, G. (2021). Producing non-traditional flour from watermelon rind pomace: Artificial neural network (ANN) modeling of the drying process. Journal of Environmental Management, 281, 111915. doi: https://doi.org/10.1016/j.jenvman.2020.111915
- Zhumaliyeva, G., Chomanov, U., Tultabaeva, T., Tultabayev, M., Kasymbek, R. (2020). Formation of Processes of Intensification of Crop Growth For The Formation of Business Structures. SSRN Electronic Journal. doi: https://doi.org/10.2139/ssrn.4128701
- Al-Sayed, H. M. A., Ahmed, A. R. (2013). Utilization of watermelon rinds and sharlyn melon peels as a natural source of dietary fiber and antioxidants in cake. Annals of Agricultural Sciences, 58 (1), 83–95. doi: https://doi.org/10.1016/j.aoas.2013.01.012
- Shaprov, M. N., Semin, D. V., Sadovnikov, M. A. (2013). Opredelenie silovykh parametrov protsessa rezaniya ochischennoy myakoti plodov bakhchevykh. Izvestiya NV AUK, 4 (32).
- Dzhuraev, Kh. F. (2001). Tekhnologiya pererabotki bakhchevykh kul'tur. Khranenie i pererabotka sel'khoz syr'ya, 9, 52.
- Shambulov, E. D., Erkebaev, M. Zh. (2011). Pat. No. 23668 RK. Ustroystvo dlya udaleniya serdtseviny plodov, preimuschestvenno arbuzov.
- Olaniyan, A. M. (2010). Development of a small scale orange juice extractor. Journal of Food Science and Technology, 47 (1), 105–108. doi: https://doi.org/10.1007/s13197-010-0002-8
- Schmilovitch, Z., Alchanatis, V., Ignat, T., Hoffman, A., Egozi, H., Ronen, B. et al. (2015). Machinery for Fresh Cut Watermelon and Melon. Chemical Engineering Transactions, 44. Available at: https://www.aidic.it/cet/15/44/047.pdf
- Shaprov, M. N., Semin, D. V., Sadovnikov, M. A (2012). Kachestvennye pokazateli raboty mashiny dlya rezaniya ochischennoy myakoti plodov bakhchevykh kul'tur. Agrarnaya nauka - osnova uspeshnogo razvitiya APK i sokhraneniya ekosistem. Materialy Mezhdunar. nauch.-prakt. konf. Volgograd: FGBOU VPO Volgogradskiy GAU, 191–195.
- Tseplyaev, A. N., Shaprov, M. N., Abezin, V. G., Tseplyaev, V. A., Tarasova, E. M. (2007). Sovremennye napravleniya mekhanizirovannogo vozdelyvaniya, uborki i pererabotki bakhchevykh kul'tur. Izvestiya NV AUK, 2.
- Hall, A. S., Holowenko, A. R., Laughlin, H. G. (2018). Theory and Problems of Machine Design. Schaum’s outline series. McGraw-Hill.
- Nazymbekova, A. E., Medvedkov, E. B., Tlevlesova, D. A., Shaprov, M. N. (2020). Fiziko-matematicheskaya model' protsessa otdeleniya myakoti arbuza ot korki. Vestnik Gosudarstvennogo universiteta imeni Shakarima goroda Semey, 2 (90), 57–60.
- Samoylov, V. A., Nevzorov, V. N. (2009). Mashiny dlya rezaniya pischevykh produktov i syr'ya. Krasnoyarsk, 38.
- Koshevoy, E. P. (2005). Praktikum po raschetam tekhnologicheskogo oborudovaniya pischevykh proizvodstv. Saint Petersburg: GIORD, 232.
- Kizatova, M. E. (2020). Sovremennye tendentsii v razvitii oborudovaniya dlya pererabotki bakhchevykh (preimuschestvenno arbuzov). Lap Lambert academic publishing, 205.
![Розробка високоефективної установки для відділення шкірки від м'якоті дині](https://journals.uran.ua/public/journals/3/submission_281285_319494_coverImage_uk_UA.jpg)
##submission.downloads##
Опубліковано
Як цитувати
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2023 Gulzhan Zhumalieva, Urishbai Chomanov, Gulnara Aktokalova, Nurzhan Tultabayev, Rabiga Kasymbek, Mukhtar Tultabaev
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution 4.0 International License.
Закріплення та умови передачі авторських прав (ідентифікація авторства) здійснюється у Ліцензійному договорі. Зокрема, автори залишають за собою право на авторство свого рукопису та передають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons CC BY. При цьому вони мають право укладати самостійно додаткові угоди, що стосуються неексклюзивного поширення роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом, але за умови збереження посилання на першу публікацію статті в цьому журналі.
Ліцензійний договір – це документ, в якому автор гарантує, що володіє усіма авторськими правами на твір (рукопис, статтю, тощо).
Автори, підписуючи Ліцензійний договір з ПП «ТЕХНОЛОГІЧНИЙ ЦЕНТР», мають усі права на подальше використання свого твору за умови посилання на наше видання, в якому твір опублікований. Відповідно до умов Ліцензійного договору, Видавець ПП «ТЕХНОЛОГІЧНИЙ ЦЕНТР» не забирає ваші авторські права та отримує від авторів дозвіл на використання та розповсюдження публікації через світові наукові ресурси (власні електронні ресурси, наукометричні бази даних, репозитарії, бібліотеки тощо).
За відсутності підписаного Ліцензійного договору або за відсутністю вказаних в цьому договорі ідентифікаторів, що дають змогу ідентифікувати особу автора, редакція не має права працювати з рукописом.
Важливо пам’ятати, що існує і інший тип угоди між авторами та видавцями – коли авторські права передаються від авторів до видавця. В такому разі автори втрачають права власності на свій твір та не можуть його використовувати в будь-який спосіб.