Проведення інтегральної експрес-оцінки якості атмосферного повітря в умовах зміни промислової інфраструктури регіону
DOI:
https://doi.org/10.15587/1729-4061.2015.43753Ключові слова:
атмосферне повітря, промислова інфраструктура, забруднювачі, експрес-оцінка, біоіндикація, асиметрія, листя, кораАнотація
Здійснено визначення комплексу полютантів та фактичні джерела забруднення атмосферного повітря м. Суми. Визначені рослини-індикатори відповідно до біоіндикаційного ряду чутливості деревних культур. Розраховано інтегральний показник асиметрії листової пластинки для ділянок з різним рівнем техногенного навантаження в умовах зміни промислової інфраструктури міста. Здійснено дослідження значень показника рН кори дерев, що відносяться за своїми властивостям до видів з бідною корою.
Посилання
- Melehova, O. P., Egorova, E. I., Evseeva, T. I. (2007). Biologicheskij kontrol' okruzhajushhej sredy: bioindikacija i biotestirovanie. Moscow: Izdatel'skij centr «Akademija», 288.
- Ivanov, M. V., Bashkin, V. N. (1993). Biogeohimicheskie osnovy jekologicheskogo normirovanija. Moscow, 304.
- Kasimov, N. S., Batojan, V. V., Beljakova, T. M. et. al. (1990). Jekologo-geohimicheskie ocenki gorodov. Vestnik Moskovskogo universiteta, serija geografii, 3, 3–12.
- Romanova, E. V. (2012). Lishajniki – bioindikatory atmosfernogo zagrjaznenija g. Kemerovo. Vestnik Tomskogo gosudarstvennogo universiteta. Biologija, 4 (20), 203–214.
- Neverova, O. A. (2009). Primenenie fitoindikacii v ocenke zagrjaznenija okruzhajushhej sredy. Biosfera, 1 (1), 82–92.
- Luckan, E. G., Shadrina, E. G. (2013). Bioindikacionnaja ocenka sostojanija okruzhajushhej sredy goroda aldana na osnove anali za fluktuirujushhej asimmetrii berezy ploskolistnoj. Mezhdunarodnyj zhurnal prikladnih i fundamental'nih issledovanij, 8, 139–141.
- Suhanova, I. P. (2012). Lehioindykacija jakosti povitrjanogo seredovyshha dendroparku «Sofii'vka» NAN Ukrai'ny. Zbirnyk naukovyh prac' Harkivs'kogo nacional'nogo pedagogichnogo universytetu imeni G. S. Skovorody. Biologija ta valeologija, 14, 162–170.
- Bargagli, R., Barghigiani, C. (1991). Lichen biomonitoring of mercury emission and deposition in mining, geothermal and volcanic areas of Italy. Environ Monit Assess, 16 (3), 265–275. doi: 10.1007/bf00397614
- Gelashvili, D. B. (Ed.) (1995). Jekologicheskij monitoring. Metody biominitoringa. Nizhnij Novgorod: Izd-vo Nizhegorodskogo universiteta, Part I, 190; Part II, 464.
- Bjuleten' Derzhavnogo upravlinnja statystyky v Sums'kij oblasti za 2012 (2013). Sumy, 39.
##submission.downloads##
Опубліковано
Як цитувати
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2015 Дмитро Леонідович Пляцук
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution 4.0 International License.
Закріплення та умови передачі авторських прав (ідентифікація авторства) здійснюється у Ліцензійному договорі. Зокрема, автори залишають за собою право на авторство свого рукопису та передають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons CC BY. При цьому вони мають право укладати самостійно додаткові угоди, що стосуються неексклюзивного поширення роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом, але за умови збереження посилання на першу публікацію статті в цьому журналі.
Ліцензійний договір – це документ, в якому автор гарантує, що володіє усіма авторськими правами на твір (рукопис, статтю, тощо).
Автори, підписуючи Ліцензійний договір з ПП «ТЕХНОЛОГІЧНИЙ ЦЕНТР», мають усі права на подальше використання свого твору за умови посилання на наше видання, в якому твір опублікований. Відповідно до умов Ліцензійного договору, Видавець ПП «ТЕХНОЛОГІЧНИЙ ЦЕНТР» не забирає ваші авторські права та отримує від авторів дозвіл на використання та розповсюдження публікації через світові наукові ресурси (власні електронні ресурси, наукометричні бази даних, репозитарії, бібліотеки тощо).
За відсутності підписаного Ліцензійного договору або за відсутністю вказаних в цьому договорі ідентифікаторів, що дають змогу ідентифікувати особу автора, редакція не має права працювати з рукописом.
Важливо пам’ятати, що існує і інший тип угоди між авторами та видавцями – коли авторські права передаються від авторів до видавця. В такому разі автори втрачають права власності на свій твір та не можуть його використовувати в будь-який спосіб.